— 11 — 



au£?ustu 1912.), LabiSnica kod Labina (Giromctta u 

 septembru 1912.), Slipačka peć kod Dugopolja (Mar- 

 tincić u. augustu 1912.).^ 

 Duvalius Xovaki dnjanus Miill. Autor navodi kao nalazište Jamu kod Radošića^ 



Girometta^ navodi nalazišta: Jama kod Ograde, 17. 9. 

 1913. i Jama na Visokoj, 21. 9. 1913! 



Za prelazili oblik medju suvrstama sinjanus i Giro- 

 mettae navodi Girometta* ova nalazišta: Resićeva jama, 

 Baznava jama 15. 11. 1913.. Peć u Ljuti 30. 10. 1913., 

 Zubanova jama 15. 12. 1913., Jama Jazinka u Ljuti 7. 

 4. 1913. 

 „ Netolitzkfi Miill. Autor navodi^ kao prvobitno nalazište spilju nad Kotle- 

 nicama, a kao kasnija nalazišta ova: Sniježnica pod Lublja- 

 nom (Novak i Schatzmajr u julu 1911.). Jama na Osovu 

 (Schatzmayr 14. 8. 1911.), Jama pod Andrinim guvnom (Mul- 

 ler u julu' 1911.), Dana-pećina povrh Kotlenica (Novak 16. 

 8. 1910.). Girometta spominje*^ nalazišta: Golubinjka pod 

 Lubljanom 20. 3. 1913. ; 5. i 10. 9. 1913. 

 „ lucidus Miill. Autor ispravlja^ po Novaku nalazište na otoku Braču na- 

 znakom: Bazgova jama (ne Bazdovača jama)^ 

 Neodiivalius EeUteri Mili. Muller je navodi iz okoline Perušića, ali ne kaže iz 



koje spilje. Zanimljivo je, da je tu vrstu našao Winkler izvan 

 spilje pod kamenjem na Senjskom Bilu i na Plješivici senj- 

 skoj**. Po Hoehetlingeru ima te vrste u ovim ličkim spiljama: 

 Samograd VII. 1913., Medina VIL 1913., Koricina peć 20. 7. 

 1913., Otvorena spilja VII. 1913. 

 ,, Schatzmaijri Miill. Našao ju je Schatzmajr u Mračnoj pećini u Prolog- 



planini na bosansko dalmatinskoj međi'°. 

 „ Langhofcrl Csiki. Stiller je tu vrstu otkrio u Bezimenoj spilji kod 



Josipdola^'. Csiki opisuje tu vrstu ovako: 



Anophthalmus (Duvalius) Langhoferi n. sp.^^ 



Rufo-ferrugineus, nitidus, glaber. Capite pronoto paulo angustiore 

 et multo longiore, lateribus rotuudatis, temporibus inflatis, postice 

 coarctato, sulcis frontalibus profundis brevibus, tantum usque ad verticem 

 extensis. Antennis tenuibus longisque, longitudine corporis triente bre- 

 vioribus; articulo primo articulo secundo paulo longiore, articulo tertio 

 articulo secundo duplo longiore, articulis 4—10 articulo secundo bre- 

 vioribus et apicem versus gradatim paulo abbreviatis, articulo ultimo 

 articulo penultimo paulo longiore. Pronoto cordiformi, longitudine sua 

 quarta parte latiore, lateribus antice arcuato-rotundatis, postice paulo 

 sinuatis, angulis anticis prominulis, posticis rectis, apice lateribus denti- 

 culato-prominulis, marginibiis lateralibus late reflexis, linea mediana lon- 

 gitudinali sat profunda. Elytris ovatis, latitudiue fere duplo longioribus, 

 convexis. subtilissime coriaceis, angulis humeralibus late rotunđatis, 

 margine laterali auguste reflexe, striis punctatis internis sat bene di- 

 stinctis, parum profundis, externis paulo obsoletioribus ; margine laterali 

 pone humeros puuctis setigeris quatuor, interstitio tertio punctis seti- 

 geris tribus instructis. Pedibus lougis tenuisque. Long. 9 mm. 



Croatia: in antro prope Josipdol a Dom. V. Stiller lectus (1 9 

 Mus. Hung.). 



Speciem hane insignem, in systemate prope A. Eurydicem Schauf. 

 locandam, in honorem Dom. Prof. Dr. A. LanghofFer denominavi. 



Csiki veli'^ da je to naša najveća vrsta. 



kp., 1913., p. 164. 



