Rezultati l)ioloskili istraživanja Jadranskoga mora.' 



Hidi'oidi 1. 

 CaiiieUa vilae-velebiti g. n., sp. n.: Croatella g. u. 



Fri mijeno u sjednici razr-eda niate ma ti čko-pri rodoslovnoga Jugoslavenske akademije 



znanosti i umjetnosti dne .V. jula 1915. 



Napisao dr. Jovan Hadži. 



(Sa 21 slika u tekstu i s 1 tablicom.) 



Uvod. 



Među hidroidima sabranim za prve četiri vožnje „Vile Velebita" našao sam 

 čitav niz što posve novih, što rijetkih ili inače zanimljivih oblika, koje sam na- 

 kanio potanje istražiti. Kako se ta posebna potanja istraživanja ne bi dala zgodno 

 uvrstiti u jedinstvenu publikaciju, gdje će biti obrađeni svi hidroidi, koji su bili 

 izvađeni iz mora za terminskih vožnja naše „Vile Velebita", više s faunističkog 

 i sistematičkog gledišta, odlučio sam iznijeti posebno ova potanja čisto morfo- 

 loška (histološka i embriološka) istraživanja, t. j. publikacije, koje će činiti svaki put 

 za sebe jednu cjelinu. Priroda stvari je takova, da se i tu uzima obzir i na siste- 

 matsku stranu raspravljenih oblika na poredbenom temelju,,- kako je to učinjeno 

 i u prijašnjim mojim poredbenim hidroidskim istraživanjima. 



Za veću sigurnost sistematskog određivanja istraženih hidroida veoma je 

 važno, što sam ovog ljeta imao priliku proučiti najnoviju ili u nas nedostižnu 

 literaturu o hidroidima u knjižnicama zoologijskih zavoda c. kr, sveučilišta i 

 prirodoslovnoga odsjeka c. kr. dvorskog muzeja u Beču, pa zato i ovom prilikom 

 zahvaljujem Jugoslavenskoj akademiji znanosti i umjetnosti u Zagrebu, što mi je 

 pomogla, da sam u tu svrhu mogao poći u Beč. 



Kao prvi oblik izabrao sam zastupnika hrpe (porodica Campanulinidae), 

 koja pripada onim slabije obrađenim oblicima, gdje je prema tome više svijetla 

 najprije potrebno. Slučaj je htio, da je prvi kampanulinid, što mi je do ruku 

 došao, posve nov oblik, koji se ne da uvrstiti ni u jedan od poznatih rodova. 

 Nadovezao sam drugi oblik, koji s prvim nema doduše nikakve bliže sveze, ali 

 sara to učinio zato, jer sam ga u prvom poredbenom hidroidskom istraživanju 

 djelimice obradio, samo mu tamo nijesam mogao odrediti definitivno mjesto u 

 sistemu. Sad sam na rezovima bolje konzerviranoga i obilnoga materijala našao 

 nove karaktere, koji omogućuju određenje, da se radi o novom tipu unutar 



^ Izrađeno u koinparativno-auatoraijskom zavodu kr. sveučilišta Franje Josipa 1. u 

 Zagrebu. — Ova se radnja može ujedno držati IV. -tim dijelom „Poredbenih hidroidskih 

 istraživanja", od kojili su prva tri dijela i/išla u „Rachi" Jugoslavenske akademije, knj. 



198., 200. i 202. 



