— 26 — 



kratko vrijeme, očito se javlja uvriježen tigmotropizani (nastojanja za postignuće 

 kontakta), pa se vegetaeioni vršak u svome rastu zakreće natrag prema podlozi 

 i raste dalje niz stabljiku Bougainvillije. Cijeli se taj pojav ne može supsumirati 

 ni pod slučajni parasitizam. To je pojav nastojanja oko postignuća zgodnoga 

 mjesta ili natkriljivanje bliže okoline u svrhu olakšanja dobave plijena. S utje- 

 cajem sile teže nema taj pojav nikakve sveze, jer je položaj podloge najrazno- 

 ličniji a i svaki se čas mijenja. 



Vegetaeioni vršak liidrorize znade napredovati i po sopstvenoj liidrorizi ; 

 tako sam opazio i slučaj, gdje je on. prešao i na gonoteku sopstvene kolonije, 

 pa su onda s površine gonoteke nicali hidranti. To je najbolja ilustracija pome- 

 nutoga nastojanja, da se natkrili okolina. S time je u svezi i to, da su dršci 

 onih hidranata, koji su na gusto smješteni na nižim partijama podloge, znatno 

 duži od držaka onih hidranata, koji su smješteni na povišem mjestu. To sam 

 isto opazio i kod drugih hidroida sa stolonijalnim kolonijama, tako n. pr. kod 

 Hehella gigas (Ciamician), HalecicUa microtheca Hadži (Hadži, 20^) i t. d. 



Rekao sam, da su hidranti Camelle u pravilu pojedinačni i nerazgranjeni. 

 Ipak se događa, ma da dosta rijetko, da držak hidranta prima karakter kauloma, 

 pa tjera na strani dublje ispod primarnog hidranta drugi vegetaeioni vršak, koji 

 se dalje razvija u hidrant (slika 3.); to je sekundarni hidrant, no do daljeg 

 razvoja korma nije nikada došlo. 



Hidroriza je oko O'Oomm jaka, na poprečnom prerezu gotovo sasvim okrugla, 

 te ne prijanja suviše jako uz podlogu, tako da ju je dosta lako skinuti s pod- 

 loge. Uvijena je u prilično jaki sloj hitinske tvari. Iz hidrorize izbijaju rado 

 sekundarni vegetaeioni vršci, a odatle nastaju različne anastomoze među pređaš- 

 njim pleterom hidrorize, te ovaj postaje još gušći. Kad je pleter hidrorizinih 

 niti već dosta gust, onda se rado javlja tendencija za dizanje od podloge, pa 

 tako nastaju okomiti stolonički nastavci. 



Morfologija hidranta. Hidranti Camelle su drškasti ; njihovi se 

 dršci razlikuju od hidrorize i njezinih stoloničkih nastavaka po tome, što im je 

 periderm skulpturiran, a periderm hidrorize inanje više gladak. Ne baš duboka 

 brazda teče u spiralnoj crti oko drška. Pojedini zavoji nijesu strogo pravilni, a 

 katkad se jedva raspoznaju, pogotovu onda, kad je čitav držak veoma kratak. 

 Periderm drška nije osobito debeo niti krut, pa se lako savija. Dužina drška 

 veoma je nejednaka (slika 1.), ali ni u skrajnjem slučaju ne sjedi hidroteka 

 direktno na hiđrorizi. Držak može narasti i preko 05 mm dugačak. I u Camelle 

 je cenosark hidrorize i drška nastajalište knida. 



-V- 



C I rnm 



Slikii 3. 



Slika 3. Camella vilae-velehiti Hadži. Komadić rizokaulonia (r. k.) s jednim dvo- 

 strukim hidrantom (d. h.) i s pupom sekundarnoga hidranta ([t. s.J , v, vegetaeioni vršak 

 rizokauloma. Crtano po konserviranom materijalu s pomoću sprave za crtanje. 



^ Vidi popis literaturu otraga. 



