41 



Među Camellinim hidrantima našao sam sve moguće slučaj e, od posve ušču- 

 vane primarne hidroteke, gdje je pup renovata morao u svom rastu prodirati 

 kroz skoro zatvoreni operkul (slika 13.b), pa sve do slučaja, gdje je od pri- 

 marne hidroteke ostao samo najbazalniji dio sačuvan. Raznoličnost u izgledu 

 renovacijom nastalih hidranata povećava se znatno još i time, što se pup reno- 

 vata vlada veoma različuo za svojega rasta i to sasvim nezavisno od toga, kako 

 je bila uščuvana primarna hidroteka. 



Ono što sam naveo o renovaciji u porodici Campanulinidae u mojoj naj- 

 novijoj radnji (Hadži 21), temeljilo se samo na slikama i navodima drugih autora, 

 a sam nijesam imao prije pred sobom campanulinidskih renovata kao ni uopće 

 živih ni konserviranih Campanulinida. Već prema tim slikama i navodima mogao 

 sam konstatirati veliku raznoličnost u izgledu campanulinidskih renovata. Zasada 

 ne marimo upozoravati na te različnosti, a prije ih nijesmo mogli dobro shvatiti, 

 jer nijesmo imali temelja za to. Zajednički karakter svih slučaja, koje smo mogli 

 upoznati, bio je taj, što se pup reno- 

 vata razvijao u najtješnijoj svezi 

 s primarnom hidrotekom tako, da se 

 hitin, što ga je izlučivao sekundarni 

 pup kao sekundarnu hidroteku, pri- 

 čvršćivao na nutarnju plohu pri- 

 marne hidroteke. Tim je načinom 

 primarna hidroteka ne samo ušču- 

 vana, nego je još i podebljana. Dija- 

 fragma je ostala na istome mjestu, 

 kao da nova uopće i nije bila izlu- 

 čena. Dvostrukost hidroteke raza- 

 birala se jedino na distalnom kraju 

 hidroteke, jer je sekundarna hidro- 

 teka redovno duža od primarne, 

 pa iz nje viri („prirast", „Zuwachs- 

 Streifen"). 



U Camelle je stvar sasvim 

 drugačija. Kad je redukcijom na- 

 stali slobodni kraj cenosarka u dršku 

 prošao nužne fiziologijske i histo- 

 logijske promjene, te je od ožiljka 

 postao nov vegetacioni vršak s em- 

 brionalnim i za proliferaciju spo- 

 sobnim tkivom, onda se stane raz- 

 vijati nov hidrantski pup (renovat), 

 koji je posve nezavisan u svojem 

 daljem razvoju od hitin skih ostataka 

 reduciranog primarnog hidranta. 

 Vegetacioni vršak dere i širi pri- 

 marnu dijafragmu i raste dalje, kao 

 da ove nije ni bilo. U ostalih 

 Campanulinida (koliko raspolažemo 

 s opažanjima) kao uopće u pravilu 

 u svih tekatnih hidroida, razvija se 

 vegetacioni vršak renovata, čim se 

 progura kroz uzani otvor dija- 

 fragme u tjemenu ploču hidranta, to 



jest vršak se odmah stane raširivati, stupa s mjesta u dodir s nutarnjom bazom 

 primarne hidroteke i ostaje i dalje u tom dodiru sve do ruba primarne hidroteke. 



Kaošto držak primarnog hidranta može znatno variirati, tako to biva i s re- 

 novatom Ni u jednom slučaju nijesam opazio, da bi se vegetacioni vršak reno- 

 vata proširio u hidrantov pup, čim je prodro kroz primarnu dijafragmu. Zato se 

 ipak ne može tvrditi, da tako što nije moguće. Vegetacioni vršak gura krpice 

 proderane primarne dijafragme, koje se mogu vidjeti i za razvijena sekundarna 

 hidranta, a raste dalje, tvoreći tipičnim načinom držak sekundarnoga hidranta 



Slika 13. Camella vilae-velehiti Hadži. 

 Renovirani hidranti. Kod h nije sekundarni 

 hidrant još posvema razvijen, p. i., primarna 

 hidroteka ; s. t., sekundarna hidroteka : .?. ^., 

 sekundarni hidrant (renovat) ; cl. p., primarna 

 dijafragma; d. s., sekundarna dijafragma; 

 0. j9., operkul primarni; dr. p., držak pri- 

 marnog hidranta; dr. s.. držak sekun- 

 darnog hidranta. Sve jednako povečano. Cr- 

 tano po preparatima u cijelome s pomoću 

 sprave za crtanje. 



