— 67 



Kad se polip ispruži, odbijaju se tentakuli od dužinske osi polipa i raširuju 

 divergentno, koliko im bazaluo dopušta umbrelula, a slobodni krajeva tentakula 

 savijaju se prema dolje kao latice cvjetova. Pravilni izmjenični položaj ispru- 

 ženih tentakula nijesam opazio. Za kontrak- 

 cije skraćuju se i osovljuju tentakuli, zašti- 

 ćujući i peristom prema otvoru teke. 



U ispruženom je stanju polip svijetlo- 

 žute boje, a u kontrahiranom tamno-žut. 

 gotovo smeđ. Boja potječe od mnogobrojnih 

 ksantela, o kojima će poslije biti više go- 

 vora. Zooksautela se našlo u svim koloni- 

 jama Croatelle. 



Histološka građa hidranta. 

 Već su motrenja na cijelim hidrantima po- 

 kazala, da je hidrant Croatelle različan od 

 hidranta Hebelle. a još više potvrđuju to 

 rezultati histološkog istraživanja. Najprije 

 ćemo analizirati bazalni kraj hidranta, gdje 

 je sveza između teke i polipa. 



Teka je od drška odijeljena jakom 

 dijafragmom, koja se od Hebelline dija- 

 fragme razlikuje, pa je sličnija dijafragmi 

 Hebellopse. Prije svega je napadan raz- 

 mjerno velik otvor dijafragme (slika 24.gl, 

 koji može imati promjer od 0'05 — 0'09 mm. 

 Nutarnji rub dijafragme, koji opkoljuje 

 otvor, obično je nešto zavinut, te poradi 

 toga izgleda kao da je podebljan (slika 

 25.b). Između nutarnjeg i vanjskog ruba 

 dijafragma je debela oko 8 {)■. a prema 

 vanjskom rubu, to jest prema insercionoj 

 liniji na teci sve se više podebljava, dok 

 uz sam rub dosegne debljinu i od 30 [J. 

 (slika 25.a). Na optičkom, a još bolje na 

 pravom uzdužnom rezu jasno se razabira, 

 da dijafragma tu ne predstavlja jednostavnu 

 no podebljanu lamelu, kako mi se to činilo 

 kod slabijeg povećanja (Hadži, 19, strana 

 196.), nego da je složena od dva sistema 

 lamela, koji se tik pred rubom rastavljaju, 

 ostavljajući među sobom dosta prostranu 

 prstenastu šupljinu (slika 25.) onako, kako 

 smo opisali za Hcbellopsu (Hadži, 19, str. 

 189.). Croatellina dijafragma bitno se razli- 

 kuje od Hebelline. Hitinski prsten na rubu 

 tekalne dijafragme u Hebelle ne može se 

 isporediti s podebljanim rubom dijafragme 

 u Croatelle, gdje je dijafragma samo posve 

 tanka jednostavna lamela, koju su autori 

 poradi njezine tančine obično pregledali. 



Jedno 20 [j. iznad dijafragme dolazi 

 vijenac vezivnih tjelešaca; ima ih oko 25. 

 Promjer vijenca iznosi oko 0"19 mm (prema 

 0'13 mm širokom promjeru dijafragme), a 

 razmak između dva i dva tjelešca prosječno 13 ;j-, jer nije sve strogo pravilno. 

 Na proširenoj tekalnoj bazi mogu vezivna tjelešca biti do 6 a debela, a dužina 

 im je oko 10 [j- (slika 25., a, b i f). 



Histološki je određena točna gi'anica između cenosarka i tijela polipa baš 

 u visini dijafragme. Entoderm mijenja tu naglo svoj izgled. Od niskih plasmom 

 ispunjenih stanica postaju velike mjehuraste stanice. Probavna se šupljina naglo 



Slika 23. 



Slika 23, Croatella gigas 

 (Pieper). s., pojedinačni hidrant s is- 

 pruženim polipom; u, umbrelula; j), 

 proboscida; r. t., rub hidroteke; d, 

 dijafragma ; h. r.^ hidroriza ; b; po- 

 jedinačni hidrant s polipom, uzma- 

 klim u teku. Po cjelovitim prepara- 

 tima crtano s pomoću sprave za 

 crtanje. 



