— 68 — 



proširuje, jer je međusloj s pomoću vezivnih tjelešaca privezan uz proširenu 

 hidroteku. Ektoderm je do ispod dijafragme odebeo i pun indiferentnih stanica 

 i knidocita, koje produciraju većinom malene a rijetko koja i velike knide. Od 

 dijafragme dalje, a pogotovu nad vijencem vezivnih tjelešaca, ektoderm je svuda 

 nizak i sastavljen je gotovo samo od mišično-epitelijskih stanica s jakim, uz- 

 dužnim mišićnim vlakancima. Od subepitelijalnih elemenata jedva se štogod vidi, 

 nego tek po koja putujuća knidocita, ganglijska stanica, zrnata amebocita ili 

 zooksantela. Ko ni za ispružena polipa nije površina ektoderma posva glatka, 

 jer epitelijalne stanice imaju obično povelike vakuole, koje izbočuju površinu, 

 pa su osobito velike u ektodermnim stanicama tentakula. 



Entoderm bazalne polovine polipa građen je tipično. Pored velikih hranid- 

 benih stanica, koje sadržavaju zooksantele, ima još kruškolikih, drškastih žljez- 

 dastih stanica, tako zvanih bjelančastih („Eiwei6-Drusen-Zellen''), kojima se 

 krupna sekretna zrnca bojadišu tamno. Subepitelijalnih elemenata ima u tom 

 kraju malo; najviše ima indiferentnih stanica, koje očito imaju naknađivati 

 istrošene žljezdaste stanice. 



Zanimljiva je histologija entođerma distalne polovine polipa sve tamo do 

 usnog otvora. Pored već pomenutih staničnih elemenata dolaze što dalje gore 

 sve češće velike stanice (euepitelijalne) spužvaste strukture s malenim zrncem, 

 koj^e se hematoksilinom bojadiše posve tamno (slike 24, c, d, 25. c). Mogao bi 

 ih označiti žljezdastim stanicama slinavkama („Schleim-Drusen-Zellen") posebne 

 vrste za razliku od više duguljastih samo na distalnom kraju nešto proširenih 

 žljezdastih stanica, koje su nakupljene jedino u cntodermnoj zoni tik ispod usnog 

 otvora, dakle u samoj proboscidi. Te potonje žljezdaste stanice sadržavaju u 



Slika 24. 



Slika 24. Croatella gigas (Pieperl. Serija poprečnih rezova ki-oz ispružen hidrant. 

 2i, rez kroz bazalni dio tentakularnoga vijenca, spojena s umbrelulom ; b, nešto niže 

 vođen rez, koji pogađa i zatvorenu proboscidu; c, rez koji ide još niže; pogođeni su 

 korijeni tentakula i žljezdasta zona u entodermu; d, samo nešto dublji rez sa zadnjim 

 tragovima tentakularnili korijena, uklopljenih u ektodermu, a u entodermu te zone na- 

 stajalište velikih knida; e, rez kroz tijelo polipa izvan dohvata hidroteke s brojnim kni- 

 dama u entodermu; f, rez kroz polip i hidroteku; g, rez kroz dijafragmu; cl, dija- 

 fragma; e. t., entodermna os tentakula; k, knida; k. t, korijen tentakula; p, proboscida; 

 p. I-., peristomni prostor; p. Š., probavna šupljina: t, hidroteka; ž, žljezdasta stanica. 



