— 77 — 



se da su više cilindrične. Agassizov obliii penje se uz Dynamenu (Sertularia), a 

 isto tako kao u Baleova oblika, razvijaju se u gonangiju na ventralnoj strani 

 dugoga blastostila po dva medusoidna pupa, od kojih je gornji napredniji. Sve 

 to još više govori tome u prilog, da je to Hebellopsa. Bale ne opisuje oslobo- 

 đenu medusu, ali je zato ima Agassiz, te ističe njezinu sličnost s antomedusom 

 (iz roda Perigonimus [Atractylis], vidi u L. A g a s s i z-a, 2, str. 351.), jer ima 

 samo dva razvijena tentakula, dok su drugi rudimentarni ; o osjetnim se orga- 

 nima nažalost ne kazuje ništa, pa tako nije moguće odrediti pripadnost te me- 

 duse, koja po našem shvaćanju pripada sada rodu Hehellopsis. Već sam sprijeda 

 razložio, a i Stechow je toga mišljenja, da je posve krivo metati tu medusu 

 u Laodicee, jer su ove pouzdano Vampanulinidae (Cuspidella). Budući da drugih 

 navoda pogledom na meduse u Hebellopse nema, moramo se zadovoljiti s time, 

 da konstatiramo, kako rod Hehellopsis svakako ima kao spolnu 

 generaciju slobodne meduse, koje za oslobođenja imaju dva 

 posve razvijena tentakula (kao Camellai neke Campanuline). 



Prema opisu i slici, što ih Pictet (43, str. 41. i dalje, slika 36. ua tablici 

 2.) daje za oblik pod imenom Hehella ci/lindriea Lendenfeld, nema sumnje, da 

 se radi o Hebellopsi, a mogao bi Stechow imati pravo, da je to oblik identičan 

 s Agassizovini (dakle Hebellopsis calcarata [A. Agassiz]). Kolonije se penju opet 

 uz Sertulariidoc (Sertularia vegae i S. iubitheca). Teke su 0'5 — 0'7 mm duge 

 s posve kratkim dršcima, imaju dijafragmu, a gonoteke su duge 1*2 mm, 

 slične su rogu, pa imaju glatke stijene ; dakle doista veoma naliče tekama u 

 Agassizova oblika, samo su vitkije i sadržavaju blastostil s tri ventralno izrasla 

 medusina pupa. 



Podrobnije ispitivanje opisa i slike Marktanner-Turneretscherova 

 oblika Hehella cylindrata iz Rovinja (37a, str. 214., slika 15. na tablici III.) uvje- 

 rilo me je, da taj oblik ne samo ne pripada rodu Hehella, nego da po svoj pri- 

 lici odgovara Agassizovu obliku Lafom calcarata ; svakako pripada rodu Hehel- 

 lopsis. Upozorujem na to, da je ovaj oblik nađen na obliku Sertularella polL/zonias. 

 L. Ono što donosi isti autor (37a, str. 214., slika 16. na tablici III.) o obliku 

 Hehella scandens (Bale) samo me pojačava u dalje iznesenom mišljenju, da taj 

 oblik pripada rodu Hehellopsis ; veoma je vjerojatno, da taj oblik (kako ga opi- 

 suje Marktanner-Turneretscher) zajedno s njegovim oblikom Hehella cylindrata 

 pripadaju Agassizovom obliku Lafoea calcarata. Za Hehella eijlindrata navodi 

 Marktanner-Turneretscher dužinu teke sa 0'62 — 0'7 mm, a. za Hehella 

 scandens 05 — 062 mm. Vidi se dakle, da među tim oblicima teke nema u duljini 

 uopće granice, a za oblik teke u H. scandens veli autor: „diese sind cylindrisch 

 von ahnlicher Form wie jene der H. ci/lindrata." Autor izrijekom upozoruje na 

 blisku srodnost njegova oblika (scandens) sa Lafoea cylindrica v. Lendenfeld. 

 Radnju v. Lendenfeld a, gdje se taj oblik opisuje, nijesam nažalost imao u 

 rukama, ali iz onoga, što naš autor veli o tom obliku, osobito o dijafragmi 

 (septu), izlazi, da i taj oblik pripada rodu Hehellopsis. A kad uzmemo još i ono 

 u obzir, što Pictet (43) iznosi za isti oblik, onda smo pogotovu osvjedočeni o 

 ispravnosti našega mišljenja. Marktanner-Turneretscher našao je H. 

 scandens (Bale) na Synthecium campi/locarpum Allm. Isti autor opisuje kao nov 

 oblik Hehella contorta. Budući da autor opisuje i crta dijafragmu (sept) s odeb- 

 Ijanim rubom (37a, str. 215., slike 17a i 17b, na tablici III.), to je najvjerojatnije, 

 da i taj oblik pripada rodu Hehellopsis. 



Oblik što ga Mac Lean Fraser (15, str. 371., slika 34.) opisuje i riše 

 pod imenom Hehella calcarata, pouzdano je Hehellopsis, a najvjerojatnije je doista 

 da je identičan s oblikom u A. x4gassiza; i oblik gonoteke odgovara potpuno. 



Za Brochov oblik Hehella micliaelseni (Broch 10, str. 32., slika 7.) nema 

 ni tračka sumnje, da je Hehellopsis, jer je Broch jasno nacrtao karakterističnu 

 dijafragmu; i oblik i veličina teke (0'5 — 0"7 mm) pa drška govori jasno za to; 

 a vrijedi istaknuti i to. da je ta vrsta nađena na obliku Sertularella pohi.zonias. 

 Slabo je vjerojatno, da se doista radi o novoj vrsti, jer i ona suviše naliči Picte- 

 tovoj Hehella aylindrica. a s ovom zajedno Agassizovu obliku. 



Našoj Croatelli nalazimo drugu jedino u oblika Hehella corriigata (Thornely, 

 49a, str. 114. — 5.). Oblik, što ga Broch (10, str. 30.— -1., slika 6.) opisuje i crta pod 

 tim imenom sa zapadnu afričke obale, sigurno ne odgovara obliku Thornely-jeve, 



