Biološka istraživanja termalnih voda Hrvatskoga 



Zagorja. 



(Prethodni izvještaj.) 



Frimljeno u sjednici razreda mate niaf i rko- prirodoslovno ga Jugoslavenske akademije 



znatiosti i umjetnosti dne 8. januara 1U16. 



Napisao dr. V. Voiik. 



[Izrađeno u botaiiičko-fiziološkom zavodu kr. sveučilišta u Zagrebu]. 



Dok su naše termalne vode, kojih u Hrvatskoj ima toliko, kao u malo 

 kojoj drugoj zemlji, u geološkom i hidrografijskom pogledu već prilično istra- 

 žene', u biologijskom su pogledu još posve nepoznate. Biologija termalnih vrela 

 pripada jednom od najzanimljivijih biologijskih pitanja uopće zato, jer u termama 

 kod razmjerno visoke temperature obitavaju organizmi, napose zelene alge iz 

 razreda cijanoficeja, za koje mnogi naslućuju, da pripadaju najstarijim stanovni- 

 cima na kori zemaljskoj"''. Moram ovdje naglasiti, da o biologiji termalnih voda 

 znamo uopće malo, jer su i terme evropskih zemalja, a i onih izvan Evrope, 

 samo djelimice istražene, o čem ću izvijestiti drugom zgodom poslije potpunoga 

 upoznanja biologijskih prilika termalnih voda Hrvatske i Slavonije. Ovo je samo 

 prethodni izvještaj o ekskurzijama, poduzetim u svrhu istraživanja terma Hrvat- 

 skoga Zagorja kao najbližeg područja. Istraživanja je omogućila izdašnom pot- 

 porom Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, na čemu joj izričem oso- 

 bitu zahvalu. 



Hrvatsko Zagorje obiluje na razmjerno malenom arealu znatnim brojem 

 termalnih izvora, koji se javljaju u glavnome u dvije crte. Prva crta ide smje- 

 rom sjevernog podnožja Zagrebačke gore ; u njoj se javlja mnogo vrela u okolini 

 Stubičkih Toplica i Stubice, a u njezinom se produženju nalazi i termalni zdenac 

 u Catežu (Kranjska). Druga crta ide smjerom : Smrdeće Toplice — Krapinske 

 Toplice — Sutinsko — Topličica kod Gotalovea — Varaždinske Toplice, od jugo- 

 zapada prema sjevero-istoku ispod gore Ivančice. Ta se topla vrela razlikuju po 

 svojini kemijskim i fizikalnim svojstvima. Ponajprije su različne temperature ove: 



' — Vode rudnice u Hrvatskoj i Slavoniji. Liječnički Vjesnik, 1893 — 4. 



8. Bošnjaković: Kemijsko istraživanje termalnih voda, plinova i rreta ze- 

 malj. kupališta Topuskoga. Rud Jugosl. akađ., knj. 159., 1904, — Kemijsko istraži- 

 vanje termalnih voda i blata kupališta Daruvara. Rad, knj. 167., 1906. 



K. Gorjanović-Kraraberg-er: Strugača i njezin zapadni nastavak. Rad 

 Jugosl. akad., knj. 131. — Geologijske i hidro grajijske prilike oko Topuskoga s oso- 

 bitim obzirom na topuske terme. Jfad, knj. 161., 1905. 



K. Gorjanović, Baron Steeb u. Melkus: Die geologischm und hydrogra- 

 phischen Verhdltnisse der Therme „Stubičke Toplice" in Kroatien. Jahrbuch der 

 k. k. g-eolog, Reichsanstalt, 1910; sv. (»0.. 1. sveščić. 



^ Warming: Lehrbuch der okologischen Pjianzengeographie, 1902, S. 166, 



PRIRODOSLOVNA I.STRAŽIVANJA Hl{^\ I SLAV., SV. 8. 1 



