— 2 — 



Stubičke Toplice na različnim mjestima 50 — 63"C, 



Varaždinske Toplice „ „ . 50— 59"Ci 



Krapinske Toplice na samome vrelu . . 40— 45*^0, 



Sutinske Toplice u odvircima 30 — 35*^ C, 



Smrdeće Toplice u mlakama 28 — 36" C, ^ 



Jezerčica kod Stubice u sve tri mlake . 28— 34*'C. 



Topličica kod Gotalovea 24-25"C. 



Pod termom se obično razumije svako vrelo s konstantnom temperaturom, 

 makar ta bila i niža od one temperature, koju nazivamo prema našem oćutu 

 „toplom'^. U biologijskom pogledu svakako je važno i nužno klasificirati terme 

 bar donekle prema njihovoj temperaturi i biologijskom sastavu. U tome je smjeru 

 već pokušana klasifikacija; no ja ću se zasada bez obzira na nju držati svoje 

 klasifikacije, koja zadovoljava i biologijske odnose bar s obzirom na zagorske 

 terme. Pitanje o biologijskim prilikama terma uopće kanim i onako raspraviti 

 opširnije kod druge zgode. Zasada donosim ovu klasifikaciju: - 



Vrelo neka bude kod temperature 



ispod 18" C: hladno vrelo ili hipoterma. 

 od 18 — 30" C: mlako vrelo ili hli j arot e rma. 

 od 30 — 40" C : toplo vrelo ili e u t e r m a. 

 od 40 — 60" C : vruće vrelo ili a k r o t e r m a. 

 od 60 — 80" C i dalje: kipuće vrelo ili h ip e r t erm a. 



Ta klasifikacija odgovara u fizikalnom i biologijskom pogledu, pa ćemo je po- 

 kušati provesti. Prema tome pripadale bi Varaždinske, Stubičke i Krapinske 

 Toplice akrotermama, Stubičke i Smrdeće Toplice eutermama, a Jezer- 

 čica i Topličica hlijarotermama. 



I po svojim kemijskim svojstvima razlikuju se ta vrela, poglavito u tome. 

 da li sadržavaju slobodnog sumporovodika, koji je osobito važan za razvitak 

 sumpornih bakterija ili tiobakterija (Beggiatoaceae i Rhodobacteriaceae). Tiobak- 

 terije su tipični stanovnici sumpornih vrela. Prema toj kemijskoj razlici razliku- 

 jemo čista (indiferentna) vrela ili akratoterme i sumporna vrela ili tioterme. 

 Toj posljednjoj grupi pripadaju Varaždinske i Smrdeće Toplice. 



Kako sam već spomenuo, ta je fizikalna i kemijska klasifikacija znatna i u 

 biologijskom pogledu. 



Kod istraživanja fiore termalnih voda svakako je nužno imati pri ruci svjež 

 materijal, što je s obzirom na blizi željeznički spoj bilo lako izvedivo. Stoga sam 

 u više navrata posjetio pojedina vrela, te sam se ponajviše još isti ili slijedeći 

 dan vratio u Zagreb, gdje sam sabrani materijal odmah istražio. Bilo je nužno 

 nekoja mjesta posjetiti i više puta. da se uvjerim, jesu li vegetacione prilike 

 kroz čitavu godinu ostale nepromijenjene. U tu sam svrhu pače boravio mjeseca 

 augusta kroz 12 dana u Stubičkim Toplicama (od 7. VIII. — 19. VIIL). da dnev- 

 nim opažanjima upoznam u tančine prilike mnogih vrela. I Smrdeće te Krapinske 

 Toplice posjetio sam u istu svrhu dvaput (23. IV. i 20. VIII.j, a isto tako i Va- 

 raždinske Toplice (21. V. i 9. IX.). 



Za biologijska istraživanja termalnih voda osobito su znatna vrela, koja 

 nijesu kao u Krapinskim, Sutinskim i Varaždinskim Toplicama obzidana i upo- 

 trebljena za kupalište, već su slobodna, te prikazuju naravno stanište i prilike. 

 Takova je terma u Smrdećim Toplicama, gdje topla vrela izvire na nekoliko 

 mjesta, čineći otvorenu baru, u kojoj možemo naći posve prirodno stanište ter- 

 malnih organizama. Slične su prilike u Stubičkim Toplicama, gdje su pojedina 



^ A. A. Elenkin, Uber die thermophilen Algen-Formatlonen. (Buli. du Jard. 

 bot. Pierre le Grand, XIV, S. 62 — 110, 1914). Radnju poznajem zasada samo po rete- 

 ratu u „Bot. Centralblatt, 1915. I. Bd. No. 25." Ifuski original nijesam mogao pribaviti 

 poradi rata. 



