intenzivno zelene. To su čiste formacije Shizophycea ili Cyanophycea u obliku 

 debelih krpa i prevlaka, koje obično čini jedna jedina vrsta, no često. su sastav- 

 ljene od više vrsta, među kojima uvijek prevladava po jedna. Tako je isto i u 

 ostalim vrelima. Tu sam našao u svemu ove vrste cijanoficeja : 



Oscillatona princeps Vauch. — Dolazi sporadično na krpama i prevlakama kod 

 mosnog vrela, no ne čini posebni sastav. 



Oscillatoria tenuis (Ag.) Kircbn. — Među drugim algama, ne u posve vrućoj vodi. 



Oscillatoria suhtilissima (?). — U vrelu ispod mosta u čvrstim i gustim krpama, 

 u kojima su se niti ponajviše splele u krugove. 



Oscillatoria Okenii Ag. — Obična termalna vrsta, no ovdje prilično sporadična. 



Oscillatona angustissitna W. et G. — Dosada poznata samo za jedno vruće sum- 

 porno vrelo u Africi (ad Loanda prope S. Pedro) po Welwitscliu. 



Oscillatona Cortiatia Menegh. — - U Stubičkim Toplicama dosta obična vrsta. 



Hypheofhnx thermalis Rabenh. — U vrelima uz Toplicu veoma obična u gustim 

 krpama. 



Anahaena oscillarioides Bory nije baš termalna vrsta, ali sam je našao na površini 

 prevlaka u vrelima kod mosta; u maju je ima prilično mnogo. 



Mastigocladus laminosus Cp'lin. Ova vrsta dolazi veoma obilno u vrućim vrelima 

 Karlovih Vari u Češkoj. U Stubičkim Toplicama to je jedna od najobič- 

 nijih vrsta, osobito u vrelima kod mosta, a i podalje uz Toplicu. Dolazi 

 i zajedno s vrstom Hypheothrix thermalis. 



U krpama i prevlakama među cijanoficejama ima tu i tamo i po koja dija- 

 tomeja (Diatomeaej, no svagda tek sporadično. Dijatomeje ne čine nigdje posebne 

 kolonije u termama, a nije lako ni ustanoviti, da li možda nijesu došle slučajno 

 u toplo vrelo. Ima među njima i vrsta, koje dolaze i u normalno temperiranoj 

 vodi, kao n. pr. ^itschia vermicularis (Kg.) Hautsch i Synedra Ulna Ehrenb. var. 

 gemina Grun. Budući da dijatomeje ne dolaze u mnoštvu, a ne mogu ih držati 

 tipičnim stanovnicima, to se zasada nijesam bavio točnijim opredjeljivanjem po- 

 jedinih vrsta. 



U samom mulju toplih vrela ima i tek po koja nit tiobakterija. po čemu 

 se može naslućivati, da u vodi ima ipak neznatna količina slobodna sumporovo- 

 dika. Konstatirao sam samo dvije vrste : 



Beggiatoa alba (Vaucherj Trevis. i 

 Beggiatoa leptomitiformis (Menegh.) Trev. 



U mulju na dnu glavnog odvirka, koji otječe iz kupališta preko livade u 

 Toplicu, ima i bakterija, a među njima ponajviše velikih spirila. koji su ja- 

 mačno saprofitičke prirode. U tome odvirku ima mnogo organskih tvari i gnji- 

 leža, koji među ostalim potječe i od krvi, jer se u kupalištnoj zgradi obavlja 

 t. ZV. „stavljanje rogova" ili „šrepfanje" (Schropfen). 



Od životinjskih organizama opazio sam u termama samo jednog varnjaka 

 ili rotatorija crvenkaste boje i to u mulju ili među algama uza temperaturu od 

 30 — 35^, a u odvirku među algama i jednoga oblenjaka ili nematoda (Anguillula?!. 



Termalna vrela Stubičkih Toplica karakterizirana su zadrugama cijanoiiccja, 

 od kojih su glavni tipovi Mastigodadus laminosus i Oscillatoria Cortiana. 



Ovdje mogu dometnuti jednu zanimljivu pojavu. Češće mi je od drugih 

 osoba, koje sam upozorio na vegetaciju terma, bilo priopćeno, da je onih zelenih 

 prevlaka iz vrela posve nestalo, a i odanle dobivene probe bile su požutjele i 

 uginule krpe cijanoficeja. To me je pobudilo na pomisao, da možda preko ljeta 

 poradi prejak§i svijetla cijanoficeja zaista nestaje. Tako sam slučajno i prigodom 

 mojega dolaska u Stubičke Toplice 4. augusta našao sve izvore kod mosta prazne 

 i bez vegetacije. Već sam i sam mislio, da ću ostati bez posla, kad sam već za 

 koji dan počeo opažati, kako se vrela počinju zeleniti. I to je bivalo tako brzo, 

 da je za koji dan kao preko noći čitav šljunak terma posve pozelenio. Najprije- 

 se načine tanke zelene prevlake na šljunku, a za koji dan postaju već tako ve- 



