— 6 — 



Osim tih cijanoficeja mogli bismo termalnoj flori Krapinskih Toplica pribro- 

 jiti i onu u potoku kod temperature od 36" C bujiio razvijenu hloroficeju vrste 

 Oedogoniuni^ koja je bila slučajno bez ikakvih fruktifikaciouih organa, te se stoga 

 nije mogla točno odrediti. Na nitima te alge razvila se u dosta velikom mnoštvu 

 opifitična cijanoficeja (liamaes'tphon confercicola. 



Od drugih organizama našao sam još jedino sumpornih bakterija, no i te 

 dolaze tek sporadično u mulju i prirasle na nitima cijanoficeja. Od tih begijatoa- 

 ceja dolaze samo dvije vrste : 



Beggiatoa kptomitifonnis u mulju među cijanoficejama i 

 Thioihrix tentiissima. koja je obrasla niti cijanoficeja. 



Flora cijanoficeja Krapinskih Toplica razlikuje se dakle svojim sastavom 

 posve od Stubičkih Toplica, te nema s njima ništa zajedničko. Njihov sastav 

 čine poglavito formacije dviju vrsta i to : Osrillaforia aninialh i Lynghya Mar- 

 tensiana, dok sve druge vrste dolaze sporadično u ovim vrstama. 



Drugi put sam pohodio Krapinske Toplice u augustu o. g. (20.), te sam 

 našao iste prilike, pače, kako sam se istraživanjem uvjerio, nije se sastav Hore 

 skoro ništa promijenio. Odatle se može naslutiti, da su vegetacione prilike za 

 čitave godine jednake, što je posve vjerojatno, ako se uzmu u obzir konstantne 

 prilike terme (kemijski sastav i temperatura). 



3. Varaždinske Toplice. 



Vruća su vrela u Varaždin.skim Toplicama tiotermalna, a imaju pače mnogo 

 slobodnog sumporovodika. što se u blizini terma dobro zamjećuje po parama. 

 Temperatura glavnog vrela iznosi 59" C. To je vrelo obzidano u bunaru, koji je 

 do 3 metra dubok i iz kojega otječe voda u nekoliko kupališnih zgrada. Tu 

 dakle ne može biti ni govora o kakvom prirodnom staništu termalne vegetacije. 

 Vegetacija se mogla razviti samo u obzidanim bunarima i basinima. Tako su svi 

 bunari, onaj kod Josipova kupališta, ispod grada uz cestu i kod pučkog kupa- 

 lišta, prekriveni zelenim prevlakama, kao da su zelenom bojom oličeni, i to samo 

 na onim mjestima, kamo dopire vruća voda. Te krpe sluzava su opipa, a ispod 

 njih je obično još dosta debela naslaga sadre. Osim tih staništa ima flora cijano- 

 ficeja i u glavnom odvirku. koji dolazi iz glavnog Konstantinova kupališta, te 

 se poput širokog potočića dosta velikom silom (tako da i mlinove tjera) izlijeva 

 konačno u Mrzli Potok. Uz rub toga potočića, pa na samom dnu, koje je pre- 

 kriveno muljem, razvile su se zelene prevlake cijanoficeja. Isto tako je i mlinsko 

 kolo obraslo sluzavim zelenim prevlakama, a sve to tako daleko, dokle dopire 

 vruća voda. Na početku potočića iznosi temperatura i [)reko 50" C, dok je na 

 utoku u Mrzli Potok spala na 36" C. U svim ostalim bunarima prelazi tempera- 

 tura vode tek nešto preko 40" C. Osim navedenih staništa ima mjestimice kanala, 

 kojima protječe topla voda. Gdjegod su ti kanali otvoreni, razvile su se svuda 

 uz stijene zidova cijanoficeje. 



Istraživanjem je ustanovljeno, da su pojedine formacije sastavljene ponaj- 

 više od |)0Jedinačnih sastava, da je uopće zastupan prilično malen broj cijanofi- 

 ceja, pa da i od tih prevladavaju tek samo neke vrste. Uzato sam našao i ne- 

 koliko vrsta, koje se svojim opisom nipošto ne slažu s nijednom dosad poznatom 

 vrstom, pa sam nekoje tek prethodno označio kao nove oblike, dok sam opet 

 druge potpuno o|)isao kao nove. Prije svega donosim popis nađenih vrsta cijano- 

 ficeja kao najvažnijih zastupnika termalne flore. 



Oscillatoria constiicta Szafer. — Opis te vrste slaže se posve sa Szaferovom 

 vrstom', samo što su niti mnogo tanje, tek r5— 2 y. debele. Zasada ozna- 



1 1. c. 



