9 



1. Smrdeće Toplice. 



Već samo to ime kaže, da ta vrela zaudaraju po sumporovodiku ako i ne 

 tako jako, kao Varaždinske Toplice. Hidrografijske prilike za tu termu nijesu istra- 

 žene, a i kemijske su analize zastarjele. U biologijskom je pogledu ta terma naj- 

 zanimljivija od svih terma Hrvatskoga Zagorja. 



Terma Smrdećih Toplica upotrebljena je samo djelimice za primitivno sa- 

 građeno kupalište, dok većina izvora stoji otvorena i čini jednu zajedničku raz- 

 granjenu i produljenu baru. U sredini bare sazidan je otvoren basin, a kraj njega 

 drvena kućica sa dva zatvorena basina. Taj basin dijeli baru u dva dijela, u 

 gornju i donju baru. Iz donje bare otječe voda na mlin ; u gornjoj izvire voda 

 na više mjesta, a vide se i mjehuri od plinova, koji prekidno izlaze. Tu iznosi 

 temperatura vode po mojem mjerenju 32 — 33- C. Najtoplija su vrela u obzidanom 

 basinu s temperaturom od 362" C. D. Hire, koji je jednom prilikom opisao 

 okolišnu floru', bilježi za jedno vrelo (dne 10. X. 1901.) 3PC, a za vrelo u ba- 

 sinu 36-4f*C. 



U tim barama, a i u basinu, razvila se bujna flora ne samo kriptogamska 

 već i fanerogamska. Voda je u barama potpuno bistra i čista, pa se dno vidi 

 posve dobro. Dno je svuda prekriveno zelenim prevlakama različnih alga; dobro 

 se razlikuju cijanoficeje od haraceja. U okolišu bare i u samoj bari ima i fanero- 

 garaskog bilja, od kojeg bilježi Hire ove vrste: Lycopus enropaem, Rohinia 

 pseudo-acacia, Plantago major^ Cornus sanguinea. Chelidonimn majns, Eupatorium 

 mnnabinum, Clematis Vitalba, Tussilago Farfara, Ajiiga repta?is, Corgllus Avel- 

 lana, Vihurnum Lantana^ Ligustrum vulgare, Acer campestre. Prunus spinosa, lia- 

 numulus repens. Bidens tripartitus. Iris Pseudacorus, Lythrum salicaria, Salvia 

 glntinosa, Ehammis Frangula^ Verhena ofjicinalis, Glechoma hederacea, Polygonum 

 sp., Bume.v sp., Urtica dioica, Potamogeton natans. Već se iz toga popisa bilja 

 jasno vidi, da flora u toploj vodi i u okolini ne pokazuje nikakve 

 osobito S'ti, koja bi bila uvjetovana toplom vodom. Tek je jedino moguće a i 

 vjerojatno, da će period zimskog počinka biti mnogo kraći, a stim i cvatnja ra- 

 nija, što bi se dalo ustanoviti opažanjima u rano proljeće. 



Osobito je zanimljiva flora alga u toplim barama. Od alga spominje H i r c 

 (1. c.) tek mimogred. da dno basina pokriva jedna haraceja (Characeae) i jedna 

 alga iz roda Oscilaria (po prof. H e i n z-u). Od haraceja konstatirao sam dosada 

 dvije vrste i to jednu vrstu Nitella (diecična), od koje sam našao samo ,9-pri-; 

 mjerke. Vrstu zasada nijesam točno odredio, no vjerojatno je, da se radi o novoj 

 jednoj vrsti. Ta se alga osobito bujno razvila, prekrivajući većim dijelom mulje- 

 vito dno. To je dno prekriveno veoma finim muljem „blatom", koje se izvozi u 

 Krapinske Toplice i upotrebljava u kupališne svrhe. Po pripovijedanju tamošnjeg 

 seljaka (mlinara) blato je tu tako duboko, da je u njem nedavno troje ljudi 

 skoro uginulo. Prvi sam put sabirao ovu haraceju 23. aprila 1915., a našao sam 

 je i za drugog posjeta, 18. augusta, još uvijek bujno razvijenu. U novembru iste 

 godine donesao mi je jedan radnik ponovno živog materijala, što ga je sabrao 

 jamačno iz drugog kraja basina, jer sam ustanovio, da donesena cijanoficeja pri- 

 pada rodu Tolijpellopls, o kojoj ću vrsti izvijestiti drugom prilikom točnije i 

 podrobnije. 



Na mjestima dna, gdje se nije razvila Nitella, prekriva površinu bujna vege- 

 tacija cijanoficeja. Čitavo dno izgleda mjestimice kao prevučeno smaragdno-zelenim 

 sagom. Te prevlake sastavljene su ponajviše od jedne Oscillatoria-vrste zajedno 

 s vrstom Lijnghija Martensmna f. elongata, dok je u augustu prevladavala čista 

 formacija vrste Spindina major. Osim cijanoficeja ima u barama i drugih zelenih 

 alga iz razreda konjugata i hloroficeja. kao n. pr. Spirogijra irregularis, Sp. ri- 

 vularis, Cladophora glomerata f. elongata, a ponajviše Rhizodonium hierogUjphirum 

 var. crispum. Niti te posljednje vrste posve su bjelkaste i upravo sasvim prekri- 



» D. Hire: Prirodopisne crtice „Florida SmrdećiJi Toplica". Glasnik hrv. na- 

 ravoslovnog društva. God. XIII. Broj 4. — (i., 1902. 



