IO 



našao 29** — 30*^ C. Prema tome sam ta vrela zasada uvrstio među hlijaroterme, jer 

 to iziskuje i biologijski karakter. Obje mlake spojene su kanalom s trećom 

 mlakom, koja ima još nižu temperaturu (do 25° C). 



Za vrijeme mojega posjeta našao sam nažalost obje mlake nezgodne za 

 ikakvo istraživanje. Te mlake tople vode služe naime seljacima za močenje ko- 

 noplje, koja se onda nalazila u potpunoj maceraciji, pa je voda bila puna gnji- 

 leža i već je izdaleka oštro zaudarala. Takve nezgodne prilike za vegetaciju alga 

 traju jamačno dulje vrijeme, pa će se morati svakako izabrati zgodnije doba, 

 kada je možda ipak razvijena termalna vegetacija. 



Treća mlaka s nižom temperaturom ne odaje svojom vegetacijom nipošto 

 termalni karakter. Ta se od alga bujno razvila jedna Chara sp., prerazlične spiro- 

 gire, kao : Spirogyra nitida, S. bellis, S. polymorpha^ S. rivularis, S. decimina, od 

 kojih poglavito S. poli/iHorpka i S. rivularis čine posebni facies. Od cijanoficeja 

 našao sam tek jednu vrstu i to : Oscillatoria Schroteri. 



Iz svega se već razabira, da ta mlaka nema nikakov termalni ka- 

 rakter. Svakako će biti potrebno, da se one prve dvije mlake prouče u zgod- 

 nije doba. 



Tu mogu dometnuti još jedan zanimljiv nalaz. U odvirku Jezerčice. koji 

 kao potočić otječe u Toplicu, našao sam na duu u silnoj množini razvijenu tio- 

 bakteriju Beggiaioa leptomit/fonnis, tako da je čitavo dno mjestimice bjelkaste 

 boje. Vjerojatno je, da se ova bakterija razvila samo slučajno i to zbog sumporo- 

 vodika, koji potječe od gnjileža iz toplih mlaka. 



2. Topličica kod Gotalovca. 



Ta terma nije poznata kao kupalište, već je samo unesena u specijalnu; 

 kartu s istoimenim potokom. Nadao sam se prema tome, da ću ovdje naići na 

 prirodno stanište termalne Hore. Mjeseca julija (20.) posjetio sam u tu svrhu tu 

 termu, no konstatirao sam prilike, koje ne pogoduju razvitku tipične termalne 

 iiore. Vrelo je ponajviše zatrpano kamenjem i zemljom, donesenom potokom, koji 

 poput bujice dolazi sa Ivančice. Tamošnji su mi ljudi pripovijedali, da je tamo 

 uz cestu bio iskopan i veći basin, koji je isprva bio određen za kupanje, no 

 poslije su ga ljudi upotrebljavali samo za močenje konoplje. Danas nema 

 tome basinu ni traga. Tek sam u blizini mogao konstatirati nekoliko slabih 

 malenih vrela s mlakom vodom. Temperatura tih vrela iznosila je 20. VIII. 

 1915. 24 — 25^0. Posve je vjerojatno, da je tu nekada izlazila na površinu i jača 

 žila tople vode. no danas se po svoj prilici gubi negdje pod zemljom. Voda je 

 čista i ne miriši po sumporovodiku. 



U ovim vrelašcima našao sam bujno razvijenu vegetaciju zelenih alga, od 

 kojih sam pribilježio ove : Spirogijfci neglecta eh, S. nitida -|-, S. rivularis -j-, S. 

 variaus -|-, Vaucheria clavata, Oedogonium sp., Ulothrix oscillarina, Glosteriuni 

 lanceolatum i Gongrosira incrustans.^ 



Od cijanoficeja konstatirao sam tek tu i tamo malene nakupine vrste Lyng- 

 bya acsfuarii. 



Prema tome nema u tim vrelima tipičnih termalnih oblika. 



Ako iz gornjega prikaza bioloških prilika zagorskih terma i ne možemO' 

 izvoditi općenih zaključaka, možemo bar staviti nekoliko općenih pripomena. 



Općeuo je poznato, da su tipični stanovnici terma ponajviše alge iz grupe 

 cijanoficeja, što sara dakako i ja mogao konstatirati u Zagorju. No svakako valja 

 primijetiti, da čiste i tipične cijanoticeje dolaze istom uza stanovitu temperaturu,^ 

 recimo n. pr. iznad 35° C. Ispod te temperature javljaju se sve više i druge ze- 

 lene alge iz razreda haraceja, hloroficeja i koujugata, i to pače vrste, koje po- 

 znajemo i za vode s normalnim temperaturama. Dijatomeje dolaze u svim našim 



^ Opredijelio I. Pevalek. 



