— 14 — . 



termama sporadično, te ih ne možemo zvati tipičnim termalnim algama. Stoga 

 će biti potrebno, da dobro razlikujemo prave termalne alge, koje dolaze samo 

 kod viših temperatura (u eutermama i makrotermama iznad 35" C), od termo- 

 filnih alga, koje dolaze i kod nižih temperatura. Obje grupe tih alga možemo 

 zgodno nazvati makrotermnim algama prema općenoj biološkoj klasifikaciji 

 od Pevaleka\ a to su uopće sve alge, koje su prilagođene konstantnoj povi- 

 šenoj temperaturi. O toj biološkoj klasifikaciji govorit će se, kako sam već na- 

 pomenuo u uvodu, kod druge zgode napose. 



Osim alga tipični su stanovnici terma i bakterije, a od ovih poglavito tio- 

 bakterije. 



Prije negoli još što zaključim o pojedinim biološkim prilikama, bit će 

 zgodno, da iznesem shematični tabelarni prikaz biološkog nalaza (gl. str. 15.). 



U tablu nijesam unesao Topličicu a ni Jezerčicu, jer ta nije još dostatno 

 istražena, a u prvoj su bioloizijske prilike jednake običnoj normalnoj slatkovodnoj 

 flori, pa ne pokazuju ništa osobita, što bi odavalo karakter terme. 



Prije svega možemo iz te table razabrati, da je flora cijanoficeja u svakoj 

 termi drugačija, bar dominiraju druge vrste. Prema tome su te terme više 

 manje individualizirane s obzirom na vrste, koje dolaze, i ako ne 

 variiraju toliko u temperaturama. Taj je nalaz važan, jer nas opominje, da je 

 flora terma po svoj prilici veoma stara. Uza sve to ima i takovih vrsta, kao 

 n. pr. Hiipheotliriz thennalis, Lyngbya Martensiana, Mastigodadifs laminosus, Oscil- 

 latoria Okenii, koje su poznate za različne druge terme. Tako je n. pr. Mastigo- 

 rladns laminosus poznat za topla vrela u Dax-u u Francuskoj (Thore), u Baden- 

 Badenu u Njemačkoj (ZeUer, Hansgirg), u Karlovim Varima u Češkoj (Cohn, 

 Hansgirg i t. d.), na Margaretskom otoku u Budapešti (Istvanffi).'' Oscillatoria 

 Okeni nađena je dosada u termama Belgije kod Lićge-a (Boryj. u Karlovim 

 Varima u Češkoj (Agardh, Schwabe;, u Budapešti <von Mateus)^ i t. d., a 

 tako i Hijplieofiiriz thermalis u termi Baden-Baden i u Južnoj Americi „Hynta- 

 nahan, Paricatuba et Rio-Purus"*. I to nas upućuje na veliku starost termalne 

 flore, jer o kakovom postepenom rasprostranjenju termalnih alga jedva se može 

 govoriti. To su čiste termalne alge, koje jedva dolaze u mnoštvu kod hliaroter- 

 malnih temperatura t. j. ispod 30*^ C. 



U euternama se javljaju i druge termofilne alge. među kojima se osobito 

 ističu Spiroggra-vTste. a i neke Chlorophi/ceae (Rhizoclonium, Cladophorn). Takovu 

 termofilnu floru nalazimo u Smrdećim Toplicama. U Sutinskim Toplicama nije 

 se termofilua flora tih vrsta mogla razviti zato, jer stanište (^mali i kratki jarak) 

 nije zgodno za to. 



Zanimljiv je općen nalaz, koji se tiče tiobakterija. Neke vrste begiatoaceja 

 /B. alha i B. leptomitiformis Thwthrix sp.) dolaze sporadično u mulju svih opi- 

 sanih terma. a u većoj množini tek u tiotermi Smrdeće Toplice. Da u toj po- 

 sljednoj termi dolaze Beggiatoaceae u većoj množini, to je posve razumljivo. No 

 čudno je, da begijatoaceja nema u većoj množini u tiotermi Varaždinskih To- 

 plica. Već sam jednom upozorio na eventualne uzroke za tu pojavu. Mogla bi 

 biti uzrokom i visoka temperatura, no poznato je. da begiatoceje dolaze i kod 

 akrotermalnih temperatura n. pr. u nekim termama u Japanu."^ Više je vjerojatno, 

 da je pravi uzrok prevelika množina sumporovodika. Analogni slučaji poznati su 

 i istraženi. Tako n. pr. W. Szafer. istražujući neke terme (sumporna vrela u 

 Lubien Wielkij okoline Lavova", dolazi do zaključka (str. 167.): „Es falit die Ab- 



* I. Pevalek: biologiji i o geogr. rasprostranjenju alga u Sjev. Hrvatskoj. 

 Prirodoslov. istraživanja Hrv. i Slav., sv. 8. (1916.;. 



^ De Toni: švlloge algarum Vol. V. Myxophyceae p. odti. 



' De Toni : 1. c. p. 185. 



^ De Toni: 1. c. p. 330. 



^ Mi3'oshi Manabu: Studien iiher die Scktcefelrasenhildiing inid die Sckive- 

 J'eJhaHerien der Thermen oon Tumotto hei Nikko. Journal of. Coll. of. 8c. Tokvo. 10. II. 



'' W. Szafer: Przgczgnek do znajomo-^ri siarkoforg okoJic L/roiva. — Ztt 

 Kenntnis dcr Scha-efeljiora in der (Jmge/mng van Lenibcrg. Bulletin International de 

 r acad, des sciences de Cracovie. S. B., 1910; str. 161. 



