— 16 — 



wesenheit der Vertreter der Bcggiatoaceen-Familio iu den Sohwefelquellen auf 

 (sie treten erst in den AbHiissen der Quellen auf, wo der H^S-Gehalt sich durch 

 Verfliichtigung verringert) und die Abwesenheit der unbeweglicheii Purpurbak- 

 tcrien. Daraus folgt, dafi die Schwefelflora der Quellen vou LubiĆD-Wielki an 

 Thiobakterien stark verarmt ist, was auf den zu hohen HgS-Gelialt (oder 0-Maiigel), 

 derselben zuriickgefuhrt Averden diirfte." Do sličnih rezultata dolazi i B. vStrze- 

 szeAVski prigodom istraživanja sumporne flore okoline Krakova'. Taj autor 

 dijeli Horu sumpornih vrela u tri grupe. U 1. grupu pripadaju vode sa mnogo 

 sumporovodika (1 g na 10.000 g vode). U toj grupi nema dijatomeja, begijatoaceja 

 i kloroficeja, dolaze samo tiofilne cijanoficeje u masama, a i gibljive purpurne 

 bakterije (Rhodobacteriaceae). U drugu grupu ubraja Strzeszewski tcrme 

 s manjom količinom sumporovodika (04 g na 10.000 g vode). Ovdje se spora- 

 dično javljaju dijatomeje, manjkaju hloroficeje, a dolaze ponešto i begijatoaceje, 

 no ne u masama, dok se tiofilne cijanoficeje i purpurne bakterije javljaju u 

 mnoštvu. U treću grupu broje se terme s još manjom količinom sumporovo- 

 dika. Tu se u masama javljaju dijatomeje, begijatoaceje i hloroficeje, a uz ove 

 kod minimalnih količina obična slatkovodna Hora. Prema toj klasifikaciji mogli 

 bi tiotermu Varaždinskih Toplica pribrojiti drugoj grupi, jer to odgovara 

 posve karakteru flore. Dolaze naime sporadično dijatomeje i begijatoaceje, u 

 mnoštvu termalne cijanoficeje, samo nema purpur-bakterija. No da tih nema, drugi 

 je uzrok, koji navodi i Strzeszewski (str. 318.), naime momonat, je li voda 

 tekućica ili stajaćica. Prema opažanjima pomenutog pisca dolaze purpurne bak- 

 terije samo u vodama stajaćicama (sumporno vrelo u Swoszowicama kraj Kra- 

 kova), a i begijatoaceje izbjegavaju tekućice. To vrijedi i za naše tioterme u 

 Varaždinskim i Smrdećim Toplicama. Ni u potonjoj termi nijesam naišao na pur- 

 purbakterije, čemu je uzrokom dosta brzi tijek vode u barama. Termu u Smr- 

 dećim Toplicama mogli bi pribrojiti trećoj grupi, jer se tu javljaju i begijatoaceje 

 i hloroficeje. Koliko dakle ne ulazi u obzir temperatura kao životni faktor, vri- 

 jedi Strzezsewskieva klasifikacija i za naše terme, a vjerojatno je, da će 

 se dati primijeniti i općeno. Stoga bih predložio, da se dotični organizmi označe 

 prema navedenim trim grupama: megalo-, meso- i oligoti of iln i orga- 

 nizmi. Prema tome možemo zaključiti, da terma Varaždinskih Toplica 

 ima mesotiofilni, a terma Smrdećih Toplica oligotiofilni ka- 

 rakter. Samo je po sebi razumljivo, da ispod stanovitog minima u količini 

 sumporovodika nema uopće begijatoaceja. 



Sto se tiče ostalih različnih bakterija, koje dolaze u termama ponajviše kao 

 saprobije t. j. u onečišćenoj vodi, to bi njihovo opredjeljivanje zahtijevalo po- 

 seban studij, koji s obzirom na općenu biološku sliku za sada nije tako znatan. 



Od životinjskih organizama opažao sam u termama jednu vrstu rotatorija, 

 jednog nematoda, a u termi Smrdećih Toplica po svoj bi se prilici mogao naći 

 možda još po koji grganizam ; to neka bude prepušteno na istraživanje zoolozima. 

 Svakako ne možemo životinjske organizme držati tipičnim termalnim organizmima, 

 jer dolaze istom kod hlijarotermalnih temperatura. 



Pregled o i-ezAiitatiina. 



1. Istražene su biološke prilike ovih terma Hrvatskoga Zagorja: Stubičke 

 Toplice, Krapinske Toplice, Smrdeće Toplice, Sutinske Toplice i Topličica kod 

 Gotalovca. 



2. S obzirom na temperaturu postavlja se ova klasifikacija terma: 1. hladna 

 vrela ili hipoterme (ispod 18"), 2. mlaka vrela ili hlijaroterme (18 — 30° C), 

 3. topla vrela ili euterme (30 — 40" C), 4. vruća vrela ili akro terme (40^ 



' B. Strzeszewski: Przuczijnek do znajomosci iiorij umi s'iarczanyh okolio 

 Krakova. — Beitrag zur Kenntnis der Schicefelfiora in der Umgehnng van Krakaii. 

 Buli. intorn. de 1' ucad. des se. de Cracovie. S. B., l'.»13; str. 1509. 



