— 19 — 



u Zagorju po tome svojstvu ne poznaje. Mnogo je rjeđa manja siva vrsta Cmte- 

 rellus crlspus. Od hidnaceja obiftan je ljeti Hydnum repandum, koji narod zove 

 „ježek", a dosta je čest po šumama i Fhaeodon zonatus. 



Od poliporaceja valja istaći južniji tip Favolus europaeus sa dva nalazišta. 

 Strohilomyces strobilaceiis našao se u Zagrebačkoj gori i u Maksimiru, a bilježi 

 ga i Gjurašin^ za Gospić. Od vrganja najobičniji je u čitavome kraju Boletus 

 scaber, za koji bilježimo i narodno ime „pasji vrganj" prema bilješci iz okoline 

 Budinšćine. Od rijetkih nalaza bilježimo Boletus Boudieri iz crnogoričnog parka 

 na imanju Golubovec kraj Stubice. U Golubovec donesena je ta vrsta po svoj 

 prilici zajedno sa crnogoricom, koja je u parku zasađena. 



Laktarije su zastupane rodovima Ladaria i Russula, od kojih mnoštvo oblika 

 dolazi najradije ljeti. Od falaceja dolaze u našem kraju obje vrste, poznate za 

 srednju Evropu: Mutinus canimis i ItJv/phallus impudicus, koje je našao g. Bla- 

 gaić u Maksimiru, svaku u jednom primjerku. Ćini se prema rijetkom nalazu, 

 da se ta vrsta u nas uopće veoma malo javlja. 



SISTEMATSKI POPIS. 



Auriculariaceae. 



Auricularia mesenterica (Dicks.) Pers. — Rude. 



Tremellaceae. 



Tremella mesenthenca (SchaefF.) Raetz. — Rude. 

 Tr. lutescens Pers. — Rude. 



Dacryomycetaceae. 



Calocera cornea (Batsch.) Fr. — Rude. 



Corticiaceae. 



Stereum hirsiitum (Wild.) Pers. — Rude. 

 Hijmenochaete rubiginosa Dicks. — Kfapina. 



, Telephoraceae. 



Telephom comlloides Fr. — Dosta obična vrsta. Maksiniir, Rim i Rudinšćina. 

 Cmterellus crlspus (Sow.) Fr. — Maksimir, Kamenjak i Pusti dol. 

 Cr. cornucopioides (L.) Pers. — Budinšćina, Golubovec i Pusti dol. 



Clavariaceae. 



Clavulina cristata Schrub. — Kamenjak, Maksimir i Prekrižje. 

 Clavaria pistillaris L. — Sofijin put (B.). 



1 Gjurašin S. : Gljive iz okolice gospićke. Nastavni vjesnik, VI. 1898., str. 

 50.— 57. 



