— 26 — 



I«- 

 južne Hrvatske, što ih je sam sabrao, posjetivši naša primorska mjesta wSenj, 

 Kraljevicu, Martinšćicu, Sušak i Rijeku. Muog'o nalazišta pobilježio nam je Hans- 

 girg iz ostalih ilirskih krajeva, gdje je u više navrata boravio nekoliko tjedana. 

 Tom je prilikom Hansgirg obašao Gorensko u Kranjskoj i zaustavio se nešto 

 dulje u okolini Ljubljane. U Istri je posjetio gotovo sva veća obalna mjesta, pa 

 nam je zabilježio i nekoliko novih vrsta'. Duž našega Primorja pohodio je 

 Hansgirg i neke naše otoke, no obilniju je građu pribrao u Dalmaciji. U 

 Bosni je bio Hansgirg slabije sreće, jer ga je bolest već za kratko vrijeme 

 prisilila, da se vrati kući. 



Obradbu bosanskih alga zahvaljujemo u prvom redu Gj. Proti ć-u-. koji 

 nas je dobro upoznao s okolinom Vareša. bosanskim su algama dalje pisali 

 Gutwinski^ i Istvanfi*. Prema literaturi tih okolišnih krajeva već se vidi. 

 kako smo zaostali u istraživanju hrvatskih alga. To se isto tiče gotovo svih 

 kriptogama, pa izgleda, kao da su strani botaničari okolišali naše predjele, pre- 

 pustivši posao oko njih hrvatskim botanicima. 



Područje istraživanja. — Još pred tri godine potaknuo me je prof. 

 dr. V. V o u k na sustavno istraživanje alga zagrebačke okoline. Od tada pa do 

 danas posjetio sam opetovano bližu i dalju okolinu. Obašao sam : Maksimir, 

 Sv. Šimun (Markuše vac), Bli zn ec, SI j eme, Kralj ičin zdenac, Bistru, 

 Jablan ove c, Podsused, Dolje, Ponikve, Stenjevec, Vrapče. Miku- 

 liće. Šestine, Remete, Gračane, Trnje, Vukomerec. Sv. Helenu, 

 Rude i SamolDor. Tijekom godine 1915. pružio mi j'e prof. dr. V. Vouk pri- 

 liku, da ga pratim na njegovim naučnim ekskurzijama, priređenim u svrhu istra- 

 živanja flore naših termalnih vrela. Tom sam prilikom obašao veliki dio Zagorja 

 i sabirao duž ceste iz Velikog Trgovišta u Smrdeće Toplice (23. IV. 

 1915.), odatle u Krapinske Toplice, pa preko Vrtnjakovca natrag. Za 

 istih sam ekskurzija posjetio Varaždin (22. IV.). Varaždinske (21. IV.) i 

 Sutinske (9. VII.) Toplice, pa Topli čiču kod Gotalovca i Zajezde. 

 Stoga izričem i na ovom mjestu g. prof. dru. V. Vouku svoju najdublju zahvalu 

 a isto tako i Jugoslavenskoj akademiji znanosti i umjetnosti, koja je taj 

 pothvat omogućila svojom potporom. Dalje dugujem zahvalu g. dvor. savj. dru. 

 K. Gor j an o viću-Krambergeru, koji me je prigodom svojih geologijskih eks- 

 kurzija poveo u Koprivnicu, Glogovec, Đurđevačke pijeske, Kra- 

 pinu i na Ozalj, omogućivši mi tako i tamo sabiranje. 



Tim je ujedno označen i areal istraživanog područja, a mislim, da nemam 

 krivo, ako sam to područje označio kao „sjevernu Hrvatsku". Istraživanja, 

 sadržana u ovoj radnji, obuhvataju sve alge izuzev kremenjašica i haraceja. za 

 koje je potreban poseban studij. 



To što donosim, nije nikakov iscrpljiv pregled alga sjeverne* Hrvatske, a 

 nijesam ni htjeo da to bude. Zadovoljan ću biti, ako sam ovom radnjom upozorio 

 samo na najobičnije pojave i oblike, koji dolaze u pomenutom kraju. 



^ Hansgirg A.: Ube)' neue Siissivasser- und Meeres-Algen und Bakterien, 

 mit hemerkungen zur Systematik etc. Vesnik kr. češke spol. nauk, Tfida mat.-pfir., 

 1890., I. (sa dvije table)." 



2 Protić Gj.: Prilozi k poznavanju resina Bosne i Hercegovine. Glasnik zera. 

 muz. u Bosni i Hercegovini. Sarajevo 1897. 



— ■ : Drugi prilog k poznavanju Jiore resina Bosne i Hercegovine. Ibidem, 1906. 



^ Gutwjnski R. : nađenim dosele u Bosni i Hercegovini halugama. Glasnik 

 zem. muz. u Bosni i Hercegovini. Sarajevo 1896. 



— : Ueber die van Frof. Brandis in der Umgebung von Travnik gesamnieUen 

 Algen. AVissensch. Mitteil. aus B. u. H., 1899. 



— : Srjstematische tjbersicht der von Dr. I. Kar Unski in der Umgebung von 

 Gracanica wdhrend des Herbstes 1897 gesammelten Algen. Ibidem 1899. 



* Istvanfi I.: Fragmenta phgcologiae bosniaco-serbicae I. Magjar Nov. Lap. 

 VII., p. .33.-39. Claudiopoli 1883. 



