— 29 — 



žemo lako uvjeriti i eksperimentom. Jednako je važna i temperatura. Povišenje 

 temperature opet je kod nekih vrsta opomena za skoru sušu, te pospješuje fruk- 

 tifikaeiju. I o tome se možemo lako uvjeriti pokusom. Prozirnost same vode nije 

 toliko odlučna, koliko je znatan kemijski karakter tvari, koje čine vodu više ili 

 manje, neprozirnom. Slabija prozirnost vode znak je onečišćenja, koje mogu pod- 

 nositi u glavnom samo flagelati i cijanoficeje. Time sam se ujedno primakao i 

 kemijskim svojstvima vode, koja su po alge veoma odlučna. Kolkwitz i Mars- 

 son* razlikuju čistu vodu od onečišćene. Prvu nastavaju katarobije, a potonju 

 saprobije; razlikujemo različne saprobije već prema stepenu onečišćenja. Kolk- 

 witz i Marsson razlikuju polisaprobijo. mesosaprobije i oligosaprobne oneči- 

 šćene vode. Svaka je takva voda karakterizirana uza svoj kemijski karakter i 

 svojim „provodnim organizmima". Većina je alga katarobna ili oligosaprobna, 

 dok ona manjina mesosaprobnih i polisaprobnih algologa jedva uopće i zanima. 

 Kemijska svojstva „Čiste vode" mogu . biti najrazličnija. Svatko znade, da je tu 

 veoma znatan kalcij i to u obliku kalcijeva karbonata. Jedno bilje voli kalcij, a 

 drugo ga izbjegava i ne podnosi, kao na primjer Desmidiaceae.^ Među bilje, koje 

 voli kalcij, mogli bismo ubrojiti mužeotije i neke spirogire. Kremik i humozne 

 tvari jednako odlučuju kod sastava vegetacije. O tome, da je i kvantitet veoma 

 znatan, ne trebam ni govoriti. 



To, što sam rekao, tiče se svojstava samoga milieu-a, a sad treba da kažem 

 nešto i o tome. kako je sa zahtjevima alga. Te zahtjeve možemo lučiti u dvije 

 grupe : u fizikalne i kemijske. Pod fizikalnim zahtjevima mislimo među ostalim 

 zahtjeve za neku određenu temperaturu, to jest za izvjesni minimum i maksimum, 

 te za određenu prosječnu temperaturu. Prevelike i iznenadne oscilacije djeluju 

 štetno. I gibanje vode mora biti . određeno s obzirom na algu, a pogotovu je 

 važna dovoljna količina svijetla, koju biljka treba za svoj život (LichtgenuU) ; 

 nažalost o tome još nijesu poduzeta specifična mjerenja, koja bi bila veoma za- 

 nimljiva. Alga je veoma osjetljiva na geografsku vrijednost staništa, pogotovu 

 ako je motrimo u nizu generacija. U geografski različnim vodama nalazimo i 

 različne oblike, a često i posve drugačije. 



Polazeći sa stajališta, da ekologijsku klasifikaciju slatkovodnih alga treba 

 izvesti iz poredbe svojstava vode s obzirom na algu i na zahtjev alge, pokušao 

 sam ovdje tabelarno prikazati osnove takve poredbe. 



Zahtjevi alge. Svojstva vode s obzirom na alge. 



I. Fizikalni zahtjevi: I. Fizikalna svojstva: 



a) direliina 



1. Temperatura 1. Temperatura 



2. Gibanje 2. Gibanje 



3. Prozirnost 



h) indirektna 



3. Svijetlo 4. Svijetlo lokaliteta • 



4. Geografska valjanost lokaliteta 5. Geografska vrijednost loka- 



liteta 

 II. Kemijski zahtjevi: II. Kemijska svojstva: 



5. Kvalitet i kvantitet otopljenih 6. Kvantitet i kvalitet otoplje- 

 tvari. nih tvari. 



Mislim da sam time raščlanio ideje, koje treba da vode algologa kod eko- 

 logijskog određivanja pojedinih nalazišta, a sad ću pokušati da prikazem bar 

 krupnije rezultate pređašnjih sravnjivanja dihotomskim načinom. Posve je jasno, 

 da su sve te hrpe vezane s bezbrojem prelaza. Prema tome je ekologijska kla- 

 sifikacija alga ova : 



1 Kolkwitz uiid Marsson: Okologie der pfianzlichen Saprobien. Ber. d. 

 Deutsch. botanisch. Ges., XXVI, 1908. 



!* Jost L.: Vorlesimgen iiber PHanzenphijsiologie. Jena, 1913; str. 125. 



