— 36 — 



Benecke^ se bavio istraživanjem tih izvanjih uvjeta, koji odlučuju kod 

 periodičnosti, pa je došao do zaključka, da je kod spirogira povišenje tempera- 

 ture i nedostatak dušika povod tako zvanom kopulacionom raspoloženju 

 (Kopulationsstimmung). 



Danforth^ veli, da ti po Benecke u istraženi faktori ne vrijede za sve 

 spirogire, kod kojih se i onako radi o naslijeđenoj sposobnosti periodičnog na- 

 stupanja. U novijim radnjama ostaju Com^re^ i Frits eh* kod svoga prijašnjeg 

 mišljenja, pa ga samo popunjavaju. 



Čudno je svakako, kako je dugo trebalo, da istraživači uoče periodičnost, 

 i da dođu do tih „nutarnjih uzroka", no još je čudnovatije, da nitko nije postavio 

 pitanje o tome, kod kojih li vrsta postoji periodičnost. 



Tim se pitanjem među ostalima bavio ove godine Rabanus A.^ u istraži- 

 vanjima, koja je izradio u Badenu. Rezultat je njegovog istraživanja otprilike 

 ovaj:** Kod većine alga nije periodičnost ništa stalna, već tek rezultanta izvanjih 

 faktora. Neke su vrste jače. a druge manje osjetljive. Fiksiranu periodičnost 

 nalazimo samo kod spirogira; i tu je ta naslijeđena perioda posljedica toga, što 

 se isti uvjeti vraćaju u otprilike isto vrijeme. 



Taj rezultat mogu i svojim istraživanjima potvrditi, no htjeo bih upozoriti 

 još na nešto. Gledamo li slijed, kojim se izmjenjuju dominantne spirogire u za- 

 grebačkoj okolini, opazit ćemo. da u proljeću nalazimo same tanke oblike i to 

 ponajviše s navoranim poprečnim stijenama. Sto kasnije to više nestaje tih oblika, 

 a zamjenjuju ih debele spirogire s membranama bez nabora. One prve spirogire 

 imaju tanak i blijed kromatofor i izgledaju kao klorotične ; one druge su tamno 

 ili sivo zelene, pa imaju redovno više bujnih klorofilnih spirala. Od ljeta spram 

 zime ponavlja se ta pojava obrnutim redom. Samo to redanje spirogira izišlo je, 

 kako izgleda, iz njihova zahtjeva za svijetlom. Nešto sasvim analogno nalazimo 

 kod lišća^ našeg drveća, na što je prvi upozorio S t a h 1. On razlikuje lišće sjene 

 od lišća sunca zbog njihove različne strukture. Lišće sunca ima palisadni pa- 

 renhim s više slojeva, a u svezi s tim i mnogo više klorofila. Lišće sjene ima 

 samo jedan sloj palisadnih stanica, pa zato i manje klorofila. Slično je sa spiro- 

 girama. Proljetni i jesenski oblici, koji živu u doba, kad je svijetlo slabije, imaju 

 jednu klorofilnu vrvcu, pa i ta je blijeda. Oblici, koji živu ljeti, kad je sunce 

 mnogo jače, imaju više klorofilnih vrvca krcatih mastilom, pa nas sjećaju na 

 lišće sunca. 



Iz te analogije prema lišću mislim, da je sasvim jasno, kako se ima uzrok 

 redanja spirogira tražiti u prvome redu u zavisnosti o jakosti svijetla. Slijed 

 takovog periodičnog nastupanja pokušao sam prikazati tabelarno za zagrebačku 

 okolinu \ Krivulja za pojedine alge ne odnosi se na jedno nalazište, već na mno- 

 žinu nastupanja te alge u čitavoj okolini. U tablu sam unio samo šest običnijih 

 spirogira (Sjiirogifra Weben, afjinis, varians, porficalis, rivularis i nitida) i to 

 tako, da sam stepen množine za neku vrstu sa što više nalazišta unio u tablu. 



^ Benecke W. : tjber die Ursachen der PeriodiziUlt im Auftreten der Algen, 

 auf Grund von Versmhen iiber die Bedingungen der Zggotenbildung bei Spirogyra 

 communis. Internat. Rev. d. g. HydrobioIogie, I, 1908; str. 533 — 552. 



2 Danforth C. H. : Feriodicitg in Spirogyra, ivith special reference to the ivork 

 of Benecke. Rept. Missouri Bot. Gard., XXI, 1910; str. 49.-59. 



^ Comere I.: De V evoliition periodique des Algues d' eau douce dans les for- 

 mations passageres. Buli. de la Soc. bot. de France, LVII, 1910; str. 558. — 563. 



— : De V action du milieu consideree dans ses rapports avec la dlstribution 

 g^nćrale des Algues d' eau douce. Buli. de la Soc. bot. de France, LX, Memoire 25 ; 

 1913. 



* Fritsch E. F. aud Rich Fl. : Biologg and ecologg oj the algal flora of 

 Abbots Pool^i near Bristol. Bristol Naturalists Soc. Proc, Ser. IV, vol. II, 1909; str. 

 27.-54. 



^ Rabanus A., 1. c. 



" Rabanus A., I. c, str. 64. 



' Neger K.: Biologie der Pjianzen. Stuttgart. 1913; str. 100. — 101. 



® Gledaj priloženu tablu na kraju ovoga sveska. 



