— 41 — 



u svojem Prodromusu kao Aphanocapsa criienta. Od Hansgirga do danas za- 

 boravilo se to mišljeuje. a i sam ga je Hansgirg u novije doba zabacio ^ 



U novije doba koleba Forphjr'idium između crvenih i zelenih alga. Olt- 

 manns'* je glavni pokretač misli, da je PorpJiyridium zelena alga. Njegova se 

 tvrdnja temelji na sličnostima, što ih ima ta alga po strukturi stanice s nekim 

 scenedesmacejama. Sa kemijske strane podupire Oltmannsa Francuz P h i p- 

 s o n^ kojemu je uspjelo izlučiti mastilo iz Forphijridium-vvste. On naziva to 

 mastilo palmelin i navodi njegova svojstva. 



Borzi i Richter drže Forphyridiuni srodnim protokokusu i trentepolijama. 



Forphyridiu)}i kao crvenu algu iznosi Schmitz prigodom svoje obradbe 

 bangijaceja u djelu „iSatihikhe Fflanzenfamilie^i".* Schmitz spominje našu tako 

 zvanu „krvnu algu" u dodatku pomenutoj porodici i veli, da sam nije mogao 

 ispitati genetsku vezu porfiridija sa drugim zelenim algama i cijanoficejama, kako 

 se često u literaturi navodi. Na početku istog dodatka veli, da vrste u tom do- 

 datku treba zbog njihove stanične strukture smjestiti u naravnom sistemu među 

 zelene alge, jednako kao i vrste sa smeđim kromatoforima. Gaidukow^ je 

 ponovio spektroskopska istraživanja s tom algom i uvjerio se. da je njezino ma- 

 stilo veoma srodno sa fikoeritrinom, pa da je zato najbolje, da se smjesti među 

 Bangiaceae. Molisch**, baveći se uopće fikoeritrinom, svratio je svoju pozornost 

 i na Forphyridinm, za kojega veli, da je jedini aerofit, koji ima fikoeritrina. 

 Brand' je u svoje dvije rasprave ne samo potvrdio već i dopunio Gaidukowe 

 navode time, što je u porfiridiju našao i floridejski škrob. Iz svega zaključuje, 

 da je F(>rphyridiui)t cruentum veoma jednostavna, redukcijom nastala crvena alga. 



Pitanje sistematskoga položaja te alge i mene je zanimalo, a pogotovu od 

 onda, kad sam je u Glogovcu kod Koprivnice našao u velikom mnoštvu. Sa iz- 

 leta u Glogovec ponio sam nekoliko epruveta, napunjenih s tom algom, a kad 

 sam došao kući, našao sam je u svim epruvetama živu, do u jednoj, gdje se bilo 

 mastilo već iskristaliziralo u manje ili više pravilne heksagonske prizme. Te sam 

 kristale analizirao, dodavši im najprije zasićene kalijeve lužine. Leci su na to 

 tamno pomodrili, a onda pomalo zelenili. Kad sam preparatu s modrim lecima 

 dodao solne kiseline, opet se povratila prijašnja crvena boja ledaca. Leci, koji 

 su duljim utjecajem lužine postali već zeleni, nijesu više pocrvenili dodatkom 

 solne kiseline. U amonijaku i razređenoj lužini leci nabubre i napokon se raziđu. 

 U razređenoj dušičnoj kiselini pocrvene leci poput opeke, a u koncentriranoj 

 nestaju. Razređena solna i sumporna kiselina daje lecima lijepu ljubičastu boju. 

 Sve te reakcije podudaraju se točno s navodima, što ih spominje Moliš eh" u 

 svojoj mikrokemiji za fikoeritrin. Tim reakcijama mogu samo potvrditi 

 mišljenja Gaidukow a, Molischa i Brandta i opravdati to, što 

 samnašualgusvrstaomeđurodoficeje. 



1 Hansgirg A.: Grundziige der Algenfiora von Niederosterreich. Beili. z. Bot. 

 Centralbktt, Bd. XVIII, Abt. II; str. 431. 



^ (Mtnianns F. : Morpholnyi( und Biologie der Algen. Jena, 1904. Bd. I; 

 str. 191. 



3 Phipson: Sur la niatien' colorante du Falmella cruenta. Comptes rendus, 

 1878, 89; str. 316. i 1078. Falmella cruenta je sinonim za našu al^u. 



4 Schmitz Fr. : 1. c, 1. Teil, II. Abt.; str. 315. i 3ir>. 



^ G a i d u k w : Zar Morphologic und Fhyslologic der Alge Forphgridium 

 cruentum Nag. Arb. der Petersb. Naturf. Ges., XXX. 



"* M 1 i s c li H. : Das F/ii/koen/thrin se'me Kristallisierbarkeit und ckemische 

 Natur. Bot. Ztg.. 1894. 



^ Brand: Ijber das Chromatophor und die sgstematische Stellung der Blut- 

 alg^' (FophgHdium cruentum). Ber. d. deut. Bot. Ges., Bd. 26, a, 1908. 



— : Weitere Bemerkunc/en uber Forphyridium cruentum. Ibidem. 



'^ Moliš eh 1. c, f., 233.-234'. 



I>RIR0D OSNOVNA ISTRAŽIVANJA KRV. I SLAV., SV. 8. 



