(Nastavak). — G. JaneCek, redukciji kuprisoli natrijevotn amalgamom. — A. 

 Vrgoč, plasmodesmijama kotiledona nekih Acanthaceja. — V. Drapczynski, 

 utjecaju barometričkih minima i maksima na meteorologičke elemente u Zagrebu. — 

 M. Katurić, Zoologički prilozi II. — V. Varićak, O ekvidistantnoj liniji u ravnini 

 Lobačevskoga. 



Knj. 175. [44] (1908.) : A. Forenbacber, Vegetacione formacije zagrebačke 

 okoline. — P. S. Pavlovi ć, Korali iz drugomediteranskib slojeva u Srbiji. — J 

 Majoen, Prostorne krivulje na općenoj plohi 3. reda. — M. Milanković, mem 

 branama jednakog otpora. — A. A^aMORH^, 4>Jiopa jyroHCTO'?He Op6HJe. Flora Ser- 

 biae austro-orientalis. — V. Varićak, Ekvidistantna površina. 



Kuj. 177, [45] (1909.): S. Bohniček, Teorija ostataka potencija u algebarskim 

 brojnim tjelesima. — M. Kišpatić, Mlađe eruptivno kamenje u sjevero-zapadnom 

 dijelu Hrvatske. — J. Majcen, Prilog centralnoj projekciji elipsoida. — D. Bala- 

 rev, anhidridaciji ortofosforne kiseline zagrijevanjem. — G. Janeček, reakciji 

 uatrijevih i litijevih spojeva s kalijevim dihidropirantimonatom. — JI. A/\aMOBHfe, 

 4>Jiopa jyroncTO«iHe Cp6HJe. Flora Serbiae austro-orientalis. (BaoTanaK). 



Knj. 179. [46] (1909.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — M. Kišpatić, Dacit od Moždjenca kod Novoga Marofa. — J. Hadži, 

 Ontogeneza i filogeneza hidromeduze. — A. Aa^mobm^, ^Jiop'A jjroncTOHHe CpĆHJe. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (HaoTaBaK). — S. Skreb, Utjecaj zemaljske rotacije 

 na gibanja atmosfere. 



Knj. 181. [47] (1910.): H. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — S. Bohniček, Kvadratne forme u algebarskim brojnim tjelesima. — 

 V. Varićak, Matematički rad Boškovićev. Dio I. — J. Majcen, Temelji hipoteza i 

 matematičkih metoda za geometriju prostora sa četiri dimensije i više njih. — ■ A. 

 AA^M'-uMfe 4>jiopH jvroHCTOHHe CpćHJe. Flora Serbiae austro-orientalis (HacTaBaK), 



Knj. 183. [48] (i910.) : D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croa- 

 ticae (Nastavak). — ^. AAanioBHfe, <t>jiopa jyroncTOHHe Cp6nje. Flora Serbiae austro- 

 orientalis. (HacTaBHK). — P. Budmani, Bernoullijevim brojevima. Prvi dio. Ele- 

 mentarni dokaz teoreme v. Staudta i Clausena. — M. IleTpoBHfe, OApe^eHH Hirre- 

 rpajiM, Kojii HMajv aa Bpe^HOCT 6poj ochobhhx ćpojeBa, mTO Aeme mb^j ^aTam rpaHH- 

 uaivia. — K. Babić, Prilog fauni Jadranskoga mora (Hydroidea; Drymonema dalmatina 

 Haeckel ; Eucharis muUicornis Eschsch.; Neptimus sanguinolentus M. Edw.; Gonoplax 

 rhomboides Desm. var. angulata). — D. Balarev, interesu i razvitku pitanja o pe- 

 riodičkom sistemu kemijskih elemenata. 



Knj. 185. [49] (1911.): J. Majcen, Krivulje 4. reda u ravnini sa šiljkom 2. vrste 

 i s defektom 1. — A. Forenbacher, Otok Lastovo. Biljnogeografička studija. — 

 K. Georgević, O upotrebljivosti Janečekove reakcije platinenih rastopina sa stano- 

 hloridom za kvantitativno određenje platine. — J. Hadži, Lamarck osnivač nauke o 

 razvojnom stablu. — A. Forenbacher, Mediteranski elementi u zagrebačkoj flori. 



— S. Bohniček, jedinicama u kružnim tjelesima 2"-tih korijena jedinice. — A. 

 A^aMOBHh, 4>.Aopa jvroHCToHHe CpĆHJe. (Flora Serbiae austro-orientalis) (HacTaBaK). 



— V. Varićak, Ulomak Boškovićeve korespondencije. 



Knj. 188. [.50] (1911.): L. A d amo vi ć, Biljnogeografske formacije zimzelenoga 

 pojasa Dalmacije, Hercegovine i Crne Gore. — J. Majcen, Prostorne krivulje 3. i 

 4. reda u svezi s općenom površinom 3. reda. — A. Vrgoč, Prilog poznavanju abnor- 

 malne građe peteljke nekih akantaceja. — ^. AAaMOBMfe, <t>jiopa jjroHCTOHHe CpĆHJe. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (CBpmsTaK). — J, Hadži, Razmještaj i selidba kniđo- 

 cita u hidromeduza i u hidroida uopće. 



Knj. 190. [51] (1912.): V. Varićak, G. V. Schiaparelli o Boškoviću. — V. Va- 

 rićak, Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kretanju. — J. Majcen, 

 strikcionoj liniji općenih vitoperih površina. — M. Z. Jovičić, Hromihidrat apsor- 

 buje vazdušni ugljenodioksid. — M. Mi lanković, O teoriji Michelsonova eksperi- 

 menta. — J. Hadži, podocistama u skifopolipa (Chrysaora). — I. Froschl, 

 reakciji magnezijevih soli s alkalijskim monohidrofosfatima, osobito s natrijevim i 

 amonijevim. — J. Hadži, Još o ontogenezi i filogenezi hidromeduze. — D. H i r c. 

 Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) (Nastavak). 



Knj. 193. [52] (1912.): L. Adamović, Biljnogeografske formacije zagorskih 

 krajeva Bosne, Hercegovine i Crne Gore. — M. rieTpoBHfe, MuTerpaji RBa^para 

 Mu4VJia pea.^HHX <i>VHKHHJa. — F. Mihletić, Neka razmatranja o metrici ravnine 

 Euklidove. — V. Varićak, Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. — A. Lang- 

 hoffer, Fauna hrvatskih pećina (spilja). I. (Fauna cavernarum Croatiae I). — A. 



