Knj. 179. [46] (1909.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — M. Kišpatić, Dacit od Moždjenca kod Novoga Marofa. — J, Hadži, 

 Ontogeneza i filogeneza hidromeduze. — Ji. A.fl,AMOBnh, <l>jiopa jjroHCTOHHe Cpćnje. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (HacTBBaK). — S. Skreb, Utjecaj zemaljske rotacije 

 na gibanja atmosfere. 



Knj. 181. [47] (1910.): H. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — S. Bohniček, Kvadratne forme u algebarskim brojnim tjelesima. — 

 V. Varićak, Matematički rad Boškovićev. Dio I. — J. Majcen, Temelji hipoteza i 

 matematičkih metoda za geometriju prostora fja četiri dimensije i više njih. — A. 

 Aa^mobm^, <t»jiopa jjroHCTOHHe CpoHJe. Flora Serbiae austro-orientalis (HacraBaK). 



Knj. 183. [48] (1910.): D^ Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croa- 

 ticae (Nastavak). — AAAaMOBHh, *t>aopa jjroncTOHHe Cp6HJe. Flora Serbiae austro- 

 orientalis. (tiacTaBaK). — P. Budmani, Bernoullijevim brojevima. Prvi dio. Ele- 

 mentarni dokaz teoreme v. Staudta i Clausena. — M. UeTpoBHfe, O^pe^enH HHre- 

 rpajLH, Koju HMajv sa BpeAHOCT 6poj ochobhhk ćpojcBa, raro Jieace ue\)j a^thim rpana- 

 uaivia. — K. Babi 6, Prilog fauni Jadranskoga mora (Hydroidea; Dri/monema dalmatina 

 Haeckel; Eucharis mulHcornis Eschsch.; Neptunus sanguinolentus M. Edio.; Gonoplax 

 rhomboides Desni. var. angulata). — D. Balarev, interesu i razvitku pitanja o pe- 

 riodičkom sistemu kemijskih elemenata. 



Knj. 185. [49] (1911.): J. Majcen, Krivulje 4. reda u ravnini sa šiljkom 2. vrste 

 i s defektom 1. — A. For enbach er, Otok Lastovo. Biljnogeografička studija. — 

 K. Georgević, upotrebljivosti Janečekove reakcije platinenih rastopina sa stano- 

 hloridom za kvantitativno određenje platine. — J. Hadži, Lamarck osnivač nauke o 

 razvojnom stablu. — A. Forenbacher, Mediteranski elementi u zagrebačkoj flori. 



— S. Bohniček, jedinicama u kružnim tjelesima 2"-tih korijena jedinice. — A. 

 A^aMoeMli, ^Jiopa jvroHCTOHHe CpĆHJe. (Flora Serbiae austro-orientalis) (HacTaBaK), 



— V. Varićak, Ulomak Boškovićeve korespondencije. 



Knj. 188. [50] (1911.): L. Adam o vi ć, Biljnogeografske formacije zimzelenoga 

 pojasa Dalmacije, Hercegovine i Crne Gore. — J. Majcen, Prostorne krivulje 3. i 

 4. reda u svezi s općenom površinom 3. reda. — A. Vrgoč, Prilog poznavanju abnor- 

 malne građe peteljke nekih akantaceja. — ./I. A^ainoB u h, 4>jiopa )yroncTOHHe Cp6nje. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (CBpmeTaK). — J. Hadži, Razmještaj i selidba kniđo- 

 cita u hidromeduza i u hidroida uopće. 



Knj. 190. [51] (1912.): V. Varićak, G. V. Schiaparelli o Boškoviću. — V. Va- 

 rićak, Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kretanju. — J. Majcen, 

 strikcionoj liniji općenih vitoperih površina. — M. Z. Jovičić, Hromihidrat apsor- 

 buje vazdušni ugljenodioksid. — M. Milanković, teoriji Michelsonova eksperi- 

 menta. — ■ J. Hadži, O podocistama u skifopolipa (Chrysaora). — I. Froschl, 

 reakciji magnezijevih soli s alkalijskim monohidrofosfatima, osobito s natrijevim i 

 amonijevim. — J. Hadži, Još o ontogenezi i filogenezi hidromeduze. — D. Hire, 

 Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) (Nastavak). 



Knj. 193. [52] (1912.): L. Adamović, Biljnogeografske formacije zagorskih 

 krajeva Bosne, Hercegovine i Crne Gore. — M. rierpoBuh, tluTerpaji Ksa^para 

 MOAV^a peajiHHX «i>yHKHHJa. — F. Mihletić, Neka razmatranja o metrici ravnine 

 Euklidove. — V. Varićak, Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. — A, Lang- 

 hoffer, Fauna hrvatskih pećina (spilja). I. (Fauna cavernarum Croatiae I). — A. 

 Langhoffer, Prilog poznavanju naših cvrčaka. — Ispravci za „Drugi ulomak Boš- 

 kovićeve korespondencije". 



Knj. 195. [53] (1913.): L. Adamović, Građa za floru kraljevine Crne Gore. — 

 A. Forenbacher, Nauk o stanici i problem baštinjen ja. — L. Adamović, Biljno- 

 geografske formacije zagorskih krajeva Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne Gore. 

 II. dio: Vegetacione formacije viših brda i planina. — J. Majcen, Jedno projektivno 

 izvođenje općene površine 4. reda. — C. Cihlaf, Prilog poznavanju anatomijske građe 

 nekih Cyrtandroidea. — A. Langho ff er. Prilog fauni cvrčaka Hrvatske. -7 A. 

 Langhoffer, Entomobiologička opažanja hrvatske faune. — L. Adamović, Štam- 

 parske pogrješke u radnji „Građa za floru kraljevine Crne Gore". 



Knj. 198. [54] (1913.): V. Varićak, Primjedbe teoriji relativnosti. — H. 

 'Bop^eBHh, Mop<t>()jiornja 6a.u,vij\a. h3 KopeHOBnx KBpjKHua y Vida sativa L. — A. 

 Gavazzi, teži u Hrvatskoj i Slavoniji. — A. Gavazzi, Relativna i apsolutna vi- 

 sina Plitvičkih jezera. — D, Hire, Proljetna flora otoka Raba. — M. Šenoa, Raz- 

 vedenost istarskih i dalmatinskih otoka. — J. Hadži, Poredbena hidroidska istraži- 



