Kuj. 183. [48] (1910.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croa- 

 ticae* (Nastavak). — L. Adamovi ć, Flora jugoistočne Srbije, Flora Serbiae austro- 

 orientalis. (Nastavak). — P. Budmani, O BernouUijevim brojevima. Prvi dio. Ele- 

 mentarni dokaz teoreme v. Staudta i Clausena. — M. Petrovi ć, Određeni inte- 

 grali, koji imaju za vrednost broj osnovnih brojeva, što leže medju datim granicama. 



— K. Babić, Prilog fauni Jadranskoga mora (Hydroidea; Drymonema dalmatina 

 Haeckel; Eucharis muUicornis Eschsch.; Neptunus sanguinolentus M. Edw.; Gonoplax 

 rhomboides Desm. var. angulata). — D. Balarev, interesu i razvitku pitanja o pe- 

 riodičkom sistemu kemijskih elemenata. 



Knj. 185. [49] (1911.): J. Majcen, Krivulje 4. reda u ravnini sa šiljkom 2. vrste 

 i s defektom 1. — A. Forenbacher, Otok Lastovo. Biljnogeografička studija. — 

 K. Georgević, upotrebljivosti Janečekove reakcije platinenih rastopina sa stano- 

 hloridom za kvantitativno određenje platine. — J. Hadži, Lamarck osnivač nauke o 

 razvojnom stablu. — A. Forenbacher, Mediteranski elementi u zagrebačkoj flori. 



— S. Bohniček, jedinicama u kružnim tjelesima 2*'-tih korijena jedinice. — L. 

 Adamović, Flora jugoistočne Srbije. (Flora Serbiae austro - orientalis) (Nastavak). 



— V. Varićak, Ulomak Boškovičeve korespondencije. 



Knj. 188. [50] (1911.): L. Adamović, Biljnogeografske formacije zimzelenoga 

 pojasa Dalmacije, Hercegovine i Crne Gore. — J. Majcen, Prostorne krivulje 3. i 

 4. reda u svezi s općenom površinom 3. reda. — A. Vrgoč, Prilog poznavanju abnor- 

 malne građe peteljke nekih akantaceja. — L. Adamović, Flora jugoistočne Srbije. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (Svršetak). — J. Hadži, Razmještaj i selidba knido- 

 cita u hidromeduza i u hidroida uopće. 



Knj. 190. [51] (1912.): V. Varićak, G. V. Schiaparelli o Boškoviću. -- V. Va- 

 rićak, Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kretanju. — J. Majcen, 

 strikcionoj liniji općenih vitoperih površina. — M. Z. Jovičić, Hromihidrat apsor- 

 buje vazdušni ugljen odi oksid. — M. Milanković, O teoriji Michelsonova eksperi- 

 menta. — J. Hadži, podocistama u skifopolipa (Chrysaora). — I. Froschl, 

 reakciji magnezijevih soli s alkalijskim monohidrofosfatima, osobito s natrijevim i 

 amonijevim. — J, Hadži, Još o ontogenezi i filogenezi hidromeduze. — D. H i r c, 

 Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) (Nastavak). 



Knj. 193. [52] (1912.): L. Adamović, Biljnogeografske formacije zagorskih 

 krajeva Bosne, Hercegovine i Crne Gore. — M. Petrovi ć, Integral kvadrata 

 modula realnih funkcija. — F. Mihletić, Neka razmatranja o metrici ravnine 

 Euklidove. — V. Varićak, Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. — A. Lang- 

 hoffer, Fauna hrvatskih pećina (spilja). I. (Fauna cavernarum Croatiae I). — A. 

 Langhoffer, Prilog poznavanju naših cvrčaka. — Ispravci za „Drugi ulomak Boš- 

 kovićeve korespondencije". 



Knj. 195. [53] (1913.): L. Adamović, Građa za floru kraljevine Crne Gore. — 

 A. Forenbacher, Nauk o stanici i problem baštinjenja. — L. Adamović, Biljno- 

 geografske formacije zagorskih krajeva Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne Gore. 

 n. dio: Vegetacione formacije viših brda i planina. — J. Majcen, Jedno projektivno 

 izvođenje općene površine 4. reda. — C. Cihlaf, Prilog poznavanju anatomijske građe 

 nekih Cyrtandroidea. — A. Langhoffer, Prilog fauni cvrčaka Hrvatske. -— A. 

 Langhoffer, Entomobiologička opažanja hrvatske faune. — L. Adamović, Štam- 

 parske pogrješke u radnji „Građa za floru kraljevine Crne Gore". 



Knj. 198. [54] (1913.): V. Varićak, Primjedbe o teoriji relativnosti. — P. 

 Dorđević, Morfologija bacila iz korenovih kvržica u Vida sativa L. — A. 

 Gavazzi, O teži u Hrvatskoj i Slavoniji. — A. Gavazzi, Relativna i apsolutna vi- 

 sina Plitvičkih jezera. — D. Hire, Proljetna flora otoka Raba. — M. Se no a. Raz- 

 vedenost istarskih i dalmatinskih otoka. — J. Hadži, Poredbena hidroidska istraži- 

 vanja. I. Hehella parasitica (Ciamidan.) (S dodatkom : Hebellopsis brochi g. n. et sp. n. 

 i Hebella[?] gigas Pieper). — K. Georgević, topljivosti osnovnoga bismutova 

 nitrata u vodi i u vodenim otopinama nekih soli. 



Knj. 200. [55] (1913.) : M. P e t r o v i ć. Teorema o maksimalnom modulu deter- 

 minante i nekolike njene analitičke primene. — D. Hire, Građa za floru otoka 

 Cresa. — J. Hadži, Poredbena hidroidska istraživanja H. — M. Milanković, O 

 primjeni matematičke teorije sprovođenja toplote na probleme kosmičke fizike. — 

 A. Forenbacher, Rasplodne prilike u roda Potentilla. — M. Kišpatić, Krista- 

 linsko kamenje Kalnika. — V. Varićak, transformaciji brzine u teoriji relativno- 

 sti. — K. Babić, Planktonički celenterati iz Jadranskoga mora. — A. Forenbacher, 



