izdanja lagoslaocnslie ahademije razreda matematičlio-ppirodoslognaga. 



1. ,.Ka(l". 



Knjige 1. — 59. zajedničke su za sva tri razreda; od njih nema više u zalihi 

 knj. 4. — 10. i 14. Posebne knjige razreda matematičko-prirođoslovnoga stoje : knj. 123. 

 K 1-50, knj. 137., 139., 141., 149. i 163. po K 2'— , knj. 120. K 4—, knj. 122. i 185. 

 po K 5' — , ostale po K 3' — . 



Boško viceva stogodišnjica. F. Rački. J. Gel ci eh, J. Torbar, V. 

 Dvorak, F. Marković: Život i ocjena djela R. .1. Boškovića. Rad knj. 87., 88. i 

 90. stoje zajedno K 9" — . 



dvjestagodišnjici rođenja Rugjera J. Boškovića: V. Varićak: 

 Matematički rad Boškovićev. Dio I. Dodatak : Ulomak Boškovićeve korespondencije. 

 G. V. Schiaparclli o Boškoviću. Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kre- 

 tanju. Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. Preštampano iz 181., 185., 190. i 

 193. knj. ^Rada" 1912., stoji K. 6— ^ ' 



Novije knjige „Rada" imaju ovaj sadržaj : 



Knj. 173. [43] (1908.): S. Brusina, Naravoslovne crtice sa sjevero-istočne obale 

 Jadranskoga mora. Dio četvrti i posljednji, specijalni. (Svršetak). — M. Kat uri ć. 

 Zoologički prilozi. — D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae). 

 (Nastavak). — G. Jane ček, redukciji kuprisoli natrijevom amalgamom. — A. 

 Vrgoč, plasmodesmijam-a kotiledona nekih Acanthaceja. — V. Drapczy ri ski, O 

 utjecaju barometričkih minima i maksima na meteorologičke elemente u Zagrebu. — 

 M. Katurić, Zoologički prilozi U. — V. Varićak. ekvidistantnoj liniji u ravnini 

 Lobačevskoga. 



Knj. 175. [44] (1908.): A. Forenbacher, Vegetacione formacije zagrebačke 

 okoline. — P. S. Pavlovi ć, Korali iz drugomcđiteranskih slojeva u Srbiji. — J 

 Majcen, Prostorne krivulje na općenoj plohi 3. reda. — M. Milanković, mem- 

 branama jednakog otpora. — L. Adamovi ć, Flora jugoistočne Srbije. Flora Ser- 

 biae austro-orientalis. — V. Varićak, Ekvidistantna površina. 



Knj. 177. [45] (1909.): S. Bohniček, Teorija ostataka potencija u algebarskim 

 brojnim tjelesima. — M. Kišpatie, Mlađe eruptivno kamenje u sjevero-zapadnom 

 dijelu Hrvatske. — J. Maj ceo. Prilog centralnoj projekciji elipsoida. — D. Bala- 

 rev, anhidriđaciji ortofosforne kiseline zagrijevaujem. — G.Jane ček, reakciji 

 natrijevih i litijevih spojeva s kalijevim đihidropirantimonatom. — ; L. x\ d a m o v i ć, 

 Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro-orientalis. (Nastavak). 



Knj. 179. [46] (1909.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — M. Kišpatić, Dacit od Moždjenca kod Novoga Marofa. — J. Hadži, 

 Ontogeneza i filogeneza hidromeduze. — L. A d a m o v i ć. Flora jugoistočne Srbije. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (Nastavak). — S. Skreb, Utjecaj zemaljske rotacije 

 na gibanja atmosfere. 



Knj. 181. [47] (1910.): H. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — S. Bohniček, Kvadratne forme u algebarskim brojnim tjelesima. — 

 V. Varićak, Matematički rad Boškovićev. Dio I. — J. Majcen, Temelji hipoteza i 

 matematičkih metoda za geometriju prostora aa četiri dimensije i više njih. — L. 

 A d a m V i ć, Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro-orientalis. (Nastavak). 



Knj. 183. [48] (1910.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croa- 

 ticae (Nastavak). — L. A damo vi ć. Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro- 

 orientalis. (Nastavak). — P. B u dm a ni, Bernoullijevim brojevima. Prvi dio. Ele- 

 mentarni dokaz teoreme v. Staudta i Ćlausena. — M. Petrovi ć, Određeni inte- 

 grali, koji imaju za vrednost broj osnovnih brojeva, što leže medju datim granicama. 



— K. Babić, Prilog fauni Jadranskoga mora (Hydroiđea; Dn/monema dalmatina 

 Haeckel; Eucharis multicornis Eschseh.; Neptumis sanguinolenius M. Edio.; Gonoplax 

 rliomhoides Desm. var. angulata). — D. Balarev, O interesu i razvitku pitanja o pe- 

 riodičkom sistemu kemijskih elemenata. 



Knj. 185. [49] (1911.): J. Majcen, Krivulje 4. reda u ravnini sa šiljkom 2. vrste 

 i s defektom 1. — A. Forenbacher, Otok Lastovo. Biljnogeografička studija. — 

 K. Georgević, upotrebljivosti Janečekove reakcije platinenih rastopina sa stano- 

 hloridom za kvantitativno određenje platine. — J. Hadži, Lamarck osnivač nauke o 

 razvojnom stablu. — A. Forenbacher, Mediteranski elementi u zagrebačkoj flori. 



— S. Bohniček, O jedinicama u kružnim tjelesima 2"-tih korijena jedinice. — L. 

 Ađamović, Flora jugoistočne Srbije. (Flora Serbiae austro-orientalis) (Nastavak). 



— V. Varićak, Ulomak Boškovićeve korespondencije. 



