Izdanja logoslavenshe abademije razreda matematiiilio-ppirodosloiinooB. 



1. „Rad". 



Knjige 1. — 59. zajedničke su za sva tri razreda; od njih nema više u zalihi 

 knj. 4 — 10. i 14. Posebne knjige razreda matematičko-prirodoslovnoga stoje : knj. 123. 

 K 1-50, knj. 137., 139., 141., 149. i 163. po K 2'—, knj. 120. K 4-—, knj. 122. i 185. 

 po K 5' — , ostale po K 3' — . 



Boškovićeva stogodišnjica. F. Rački, J. Gelcich, J. Torbar, V. 

 Dvofak, F. Marković: Život i ocjena djela R. J. Boškovića. Rad knj. 87., 88. i 

 90. stoje zajedno K 9* — . 



O dvjestagodišnjici rođenja Rugjera J. Boškovića: V. Varićak: 

 Matematički rad Boškovićev. Dio I. Dodatak: Ulomak Boškovićeve korespondencije. 

 G. V. Schiaparelli o Boškoviću. Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kre- 

 tanju. Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. Preštampano iz 181., 185., 190. i 

 193. knj. „Rada" 1912., stoji K. Q'—. 



Novije knjige „Rađa" imaju ovaj sadržaj : 



Knj. 177. [45] (1909.): S. Bohniček, Teorija ostataka potencija u algebarskim 

 brojnim tjelesima. — M. Ki spati ć. Mlađe eruptivno kamenje u sjevero-zapadnom 

 dijelu Hrvatske. — J. Maj ceu, Prilog centralnoj projekciji elipsoida. — D. Bala- 

 rev, O anhidridaciji ortofosforne kiseline zagrijevanjem. — G. Janeček, O reakciji 

 natrijevih i litijevih spojeva s kalijevim dihidropirantimonatom. — L. Adamovi ć, 

 Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro-orientalis. (Nastavak). 



Knj. 179. [46] (1909.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — M. Kišpatić, Dacit od Moždjenca kod Novoga Marofa. — J. Hadži, 

 Ontogeneza i filogeneza hidromeduze. — L. Adamovi ć, Flora jugoistočne Srbije. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (Nastavak). — S. Škreb, Utjecaj zemaljske rotacije 

 na gibanja atmosfere. 



Knj. 181. [47] (1910.): H. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) 

 (Nastavak). — S. Bohniček, Kvadratne forme u algebarskim brojnim tjelesima. — 

 V. Varićak, Matematički rad Boškovićev. Dio I. — J. Majcen, Temelji hipoteza i 

 matematičkih metoda za geometriju prostora sa četiri dimensije i više njih. — L. 

 Adamović, Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro-orientali'«. (Nastavak). 



Knj. 183. [48] (1910.): D. Hire, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croa- 

 ticae (Nastavak). — L. Adamović, Flora jugoistočne Srbije. Flora Serbiae austro- 

 orientalis. (Nastavak). — P. Budmani, BernouUijevim brojevima. Prvi dio. Ele- 

 mentarni dokaz teoreme v. Staudta i Glausena. — M. Petrovi ć, Određeni inte- 

 grali, koji imaju za vrednost broj osnovnih brojeva, što leže medju datim granicama. 



— K. Babić, Prilog fauni Jadranskoga mora (Hydroidea; Di-ifmonema dalmatina 

 Haeckel; Eucharis multicornis Eschsch.; Neptunus sanguinolentus M. Edw.; Gonoplax 

 rhomboides Desm. var. angulata). — D. Balarev, interesu i razvitku pitanja o pe- 

 riodičkom sistemu kemijskih elemenata. 



Knj. 185. [49] (1911.): J. Majcen, Krivulje 4. reda u ravnini sa šiljkom 2. vrste 

 i s defektom 1. — A. Forenbacher, Otok Lastovo. Biljnogeografička studija. — 

 K. Georgević, O upotrebljivosti Janečekove reakcije platinenih rastopina sa stano- 

 hloridom za kvantitativno određenje platine. — J. Hadži, Lamarck osnivač nauke o 

 razvojnom stablu. — A. Forenbacher, Mediteranski elementi u zagrebačkoj flori. 



— S. Bohniček, O jedinicama u kružnim tjelesima 2''-tih korijena jedinice. — L. 

 Adamović, Flora jugoistočne Srbije. (Flora Serbiae austro-orientalis) (Nastavak). 



— V. Varićak, Ulomak Boškovićeve korespondencije. 



Knj. 188. [50] (1911.): L. Adamović, Biljnogeografske formacije zinazelenoga 

 pojasa Dalmacije, Hercegovine i Crne Gore. — J. Majcen, Prostorne krivulje 3. i 

 4. reda u svezi s općenom površinom 3. reda. — A. Vrgoč, Prilog poznavanju abnor- 

 malne građe peteljke nekih akantaceja. — L. Adamović, Flora jugoistočne Srbije. 

 Flora Serbiae austro-orientalis. (Svršetak). — J. Hadži, Razmještaj i selidba kniđo- 

 cita u hidromeduza i u hidroida uopće. 



Knj. 190. [51] (1912.): V. Varićak, G. V. Schiaparelli o Boškoviću. — V. Va- 

 rićak, Boškovićeve bilješke o apsolutnom i relativnom kretanju. — J. Majcen, 

 strikcionoj liniji općenih vitoperih površina. — M. Z. Jovičić, Hromihidrat apsor- 

 buje vazdušni ugljenodioksid. — M. Milanković, teoriji Michelsonova eksperi- 

 menta. — J. Hadži, podocistama u skifopolipa (Chrjrsaora). — I. Froschl, 



