leakciji magnezijevih soli s alkalijskim monohiđrofosfatima, osobito s natrijevim i 

 amonijevim. — J. Hadži, Još o ontogenezi i filogenezi hidromeduze. — D. H i r c- 

 Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae) (Nastavak). 



Kuj. 193. [52] (1912.): L. Adamovi ć, Biljnogeografske formacije zagorskih 

 krajeva Bosne, Hercegovine i Crne Gore. — M. Petrovi ć, Integral kvadrata 

 modula realnih funkcija. — F. Mihletić, Neka razmatranja o metrici ravnine 

 Euklidove. — V. Varićak, Drugi ulomak Boškovićeve korespondencije. — A.Lang- 

 hoffer. Fauna hrvatskih pećina (spilja). I. (Fauna cavernarum Croatiae I). — A. 

 Langhoffer, Prilog poznavanju naših cvrčaka. — Ispravci za „Drugi ulomak Boš- 

 kovićeve korespondencije". 



Klij. 195. [53] (1913.): L. Adamović, Građa za floru kraljevine Crne Gore. — 

 A. Forenbacher, Nauk o stanici i problem baštin jenja. — L. Adamović, Biljno- 

 geografske formacije zagorskih krajeva Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne Gore. 

 II. dio: Vegetacione formacije viših brda i planina. — J. Majcen, Jedno projektivno 

 izvođenje općene površine 4. reda. — C. Cihlaf, Prilog poznavanju anatomijske građe 

 nekih Cyrtandroidea. — A. Langhoffer, Prilog fauni cvrćaka Hrvatske. — A. 

 Langhoffer, Entomobiologička opažanja hrvatske faune. — L. Adamović, Štam- 

 parske pogrješke u radnji „Građa za floru kraljevine Crne Gore". 



Kuj. 198. [54] (1913.): V. Varićak, Primjedbe o teoriji relativnosti. — P. 

 Đorđević, Morfologija bacila iz korenovih kvržica u Vida sativa L. — A. 

 Gavazzi, teži u Hrvatskoj i Slavoniji. — A. Gavazzi, Relativna i apsolutna vi- 

 sina Plitvičkih jezera. — D. Hire, Proljetna flora otoka Raba. — M. Senoa, Raz- 

 vedenost istarskih i dalmatinskih otoka. — J. Hadži, Poredbena hidroidska istraži- 

 vanja. I. Hebella parasitica (Ciamieian.) (S dodatkom : Hebellopsis brochi g. n. et sp. n. 

 i Hebella [?] gigas Pieper). — K. Georgević, topljivosti osnovnoga bismutova 

 nitrata u vodi i u vodenim otopinama nekih soli. 



Kuj. 200. [55] (1913.) : M. P e t r o v i ć. Teorema o maksimalnom modulu deter- 

 minante i nekolike njene analitičke primene. — D. Hire, Građa za floru otoka 

 Cresa. — J. Hadži, Poredbena hidroidska istraživanja H. — M. Milanković, 

 primjeni matematičke teorije sprovođenja toplote na probleme kosmičke fizike. — 

 A. Forenbacher, Rasplodne prilike u roda Potentilla. — M. Kišpatić, Krista- 

 linsko kamenje Kalnika. — V. Varićak, O transformaciji brzine u teoriji relativno- 

 sti. — K. Babić, Planktonički celenterati iz Jadranskoga mora. — A. Forenbacher, 

 Visijanijevi prethodnici u Dalmaciji. — V. Varićak, Lorentzova i Einsteinova 

 transformacija. 



Kuj. 202. [56] (1914.) : D. H i r c, Proljetna flora otoka Suska i Unija. — A. 

 Forenbacher, Istorijski pregled botaničkih istraživanja kraljevine Dalmacije od 

 Visianija do danas. — J. Majcen, Nekoliko invarijantnih relacija za prostorne kri- 

 vulje 4. reda 1. vrste sa šiljkom. — M. Petrovi ć. Teorema o algebarskim jedna- 

 činama parnoga stepena. — M. Petrovi ć, Reduktivni analitički elementi. — V. 

 Varićak, Prilog neeuklidskoj interpretaciji teorije relativnosti. — J. Hadži, Po- 

 redbena hidroidska istraživanja HI. Haleciella microiheca g. n., sp. n. ; Georginella 

 diaphana g. n., sp. n. ; Campanopsis clausi (Hadži) ; Campanopsidi uopće. 



Knj. 204. [57] (1914.): A. M o h o r o v i č i ć, Hodograf prvih longitudinalnih valova 

 potresa (emersio unđarum primarum). — D. Hire, Floristička izučavanja u istočnim 

 krajevima Istre. I. Kastav i Kastavština. — J. Sobotka, O pojmu potencije s obzirom 

 na površinu 2. stepena. — J. Majcen, prostornoj krivulji 4. reda I. vrste s dvo- 

 strukom točkom. — J. Majcen, Način za određenje obadviju zakrivljenosti u dvostrukoj 

 točki općene algebarske krivulje. — V. Varićak. O transformaciji elektromagnetskog 

 polja u teoriji relativnosti. — M. Petrovi ć. Apsolutne i restriktivne matematičke 

 nemogućnosti. — M. Milanković, pitanju astronomskih teorija ledenih doba. — 

 V. Vouk, Gutacija i hidatode kod Oxalis-vrsta (sa 2 table) — S. M. Lozanić, Uspe- 

 si elektrosinteza. — D. Hire, Ispravci radnjama dra A. Forenbachera. — S. Hondl, 

 Nacrt povijesti kvantitativne atomistike. 



Knj. 208. [58] (1915.): Ž. Marković, primjeni teorije linearnih integralnih 

 jednačaba na rješavanje jednačaba diferencijalnih. — J. Majcen, Prilozi za centralnu 

 projekciju linearnoga kompleksa i za uporabe u grafičkoj statici (sa 20 slika). — A. 

 Mohorovičić, Nove faze u slici početka potresa. — V. Varićak, Primjedba o 

 Dopplerovu učinku (sa 1 si.). — J. Hadži, O regeneraciji (renovaciji) hidranata u 

 tekatnih hidroida (sa 44 slike). — M. Kiseljak, O Euklidovu algoritmu. 



