— 2 — 



Budući da sam svoje askone našao na plutajućem. dakle '"1 dna otkinutom 

 sargasu, moglo bi se možda pomisliti, da oni uslijed toga eventualno ne će poka- 

 zivati normalnih Bvojstava; moram zato istaknuti, da sa askoni najvećim dijelom 

 imali oskule i pore otvorene, pa da nijesu kao ni hiđroidi, briozoji ni ascidije, u 

 Šijem sn društvu bili, pokazivali napadne znakove redukcije ili kakove degene 

 raeije ; naprotiv su se nalazili u /.ivom spolnom i nespolnom rasplodu. 



Sav materijal a kojim sam raspolagao, fiksiran je u Pfeifferovoj tekućini te 

 je u njoj listan, očito liez ikakovo štete, sve do časa osobite preparacije. Kako 

 ta tekućina sadržava dosta octene kiseline, to su naravno skeletne iglice (vapnena 

 spikula) posve otopljene. Međutim je to za naše svrhe bilo samo korisnu, jer lii 

 te iglice kud rezanja i onako samo smetale. Iglice pak poslije otopljenja ostav- 

 ljaju u hladetinastoj osnovnoj tvari igalertij točne odljevke, pokojima se može 

 položaj, oblik i veličina svake pojedine iglice sasvim točno opredijeliti. Samo po- 

 bliže izučavanje razvoja skeletnih iglica moralo je otpasti. 



Jedan je dio objekata prepariran u cijelome tako. da su askoni, oprani od 

 Pfeifferove tekućine, prevedeni u postepeno sve jači alkohol, bojadisani usput s 

 karminom te uz pomoć apsolutnog alkohola i ksilnola uklopljeni u kanadski 

 balzam. Na takvim je preparatima (prema njima su nacrtane i mnoge slike) mo- 

 guća veoma lijepa orijentacija u općoj morfologiji askona i njihovih skeleta. 

 Veći dio objekata, mjesto da je poslije istraživanja u cijelome bio uklopljen u 

 kanadski balzam. preveden je u parafin i srezan u serije od 0-6 u debelih 

 rezova, koje sam po Eeidenhainovoj metodi s velikim uspjehom bojadisao t. zv. 

 željeznim hematoksilinom. Da je materijal bio svjež i dobro fiksiran, vidi se naj- 

 bolje p" tome, što su na rezovima sačuvani i najnježniji plazmatski nastavci 

 stanica, a našao sam na preparatima cijeli niz stanica u kariokinetskoj diobi, 

 odbacivanje polarnog tjelešca na zreloj jajnoj stanici i t. d. 



Kao dokazala svim mojim važnijim navodima pripravio sam cijeli niz crteža, 

 izrađenih olovkom i tušem točno prema preparatima, koji stoje u mene svakome 

 na uvid. a sve uz pomoć sprave za crtanje. Xa slikama, crtanim po preparatima 

 u cijelome, redovitu nijesu skeletne iglice unesene, jer bi to crtanju bez nužde 

 i osobite koristi kompliciralo. Vanjski je ..sloj" uvijek svjetlije omašten, a nu- 

 tarnji tamnije; to odgovara i prirodnim prilikama. Slikama pridodano mjerilo 

 daje razjašnjenje pogledom na prirodne veličine nacrtanih objekata, koje repro- 

 dukcijom nije promijenjenu. Kao jedinica za mjerilo razumije se uvijek milimo 

 tar. pa oznaka n. pr. 01 znaci jedim desetinu milimetra. Kako se sve slike ud- 

 no-,, na jedan te isti oblik, nije pred tumačem k svakoj pojedinoj slici ponovljeno 

 ime objekta. 



Sto se literature tiče, to sam živo nastojao, a mnogo truda i vremena u to 

 uložio, da je sakupim ito potpunije. Ipak mi ratne prilike nijesu dopustile, da 

 u tome sasvim uspijem. Za sadržaj nekojih važnih radnja mogao sam doznati tek 

 iz druge ruke idjclimiee iz opširnih referata 1; takve sam radnje ili djela U po- 

 pisu literature označio zvjezdicom. Uviđam potpuno nedostatak takvog postupka, 

 uli sam si- morao odlučiti na to, budući da nije bilo izgleda, da bi inače tako 

 skoro mogao svoje rezultate objelodaniti. Napose sam zahvalan upravi kr. sveuči- 

 lišne knjižnice u Zagrebu, koja se obraćala na rvc strane, pa mi dobavila niz 

 nužnih publikacija iz van a. 



Nešto nazivlju 11 morfologiji iskona. 



Prije u.-go prijeđem na razlaganje mojim nalazima za morfologiju askona. 

 moram >e čanak zadržati kod nazivlja, koje kanim upotrijebiti. U tome pogledu 

 vlada u stručnoj literaturi najveća /.luka. Gotovo svaki specijalni istraživač spu 

 1 upotrebljava za pojedine dijelove spužviua organizma druga nazivlja, a to 

 |e sve posljedica raznog shvaćanja bića 9pužve. U principu se radi tome. mogu 

 li pojedini tektološki 1 morfološki bitni dijelovi spužve imati ista nazivlja, ka., 

 na oko jući dijelovi ostalih mnogostaničnih životinja (Metazoa): n. pr. 



vanjski sloj. ektoderm; nutarnji, entođerm; srednji, mesoderm ; probavna ili ga- 



■ dna šupljina (crijevo), usni pol > usnim otvorom (oskulum) i t. cl. 



