32 



dolazi. To se može sasvim sigurnu zaključiti iz Dešto dalje kompliciranih slučaja. 

 gdje je pored rascjepa na nožnoj ploči i nekud nezavisno od toga nastao i ras 

 cjep odozgo — s oskularne cijevi (slike 8.a, lO.c). Rascjep oskularne cijevi na 

 konnn od Leucosolenia bitryotdes opažao je Minchin (112). A i slike 322. (i. 



Hi K u K o r s c h e 1 1- 

 o Beidera (72) govore 



ćv potpuno za rascjep, koji 



t*y< /fi^Pt polazi od oskularne cijevi; 



dalje više slučaja na- 

 crtanih od Haeckela 

 (46. III., tabla 3., slike 

 4., 8., 9. za Ascetta coria- 

 cea, te tjfbla 8., slika 3.. 

 za Ascaltis cerebrum . I )va- 

 kav tečaj uzdužnog cije- 

 panja ima se očekivati 

 .osobito u oblika s izra- 

 zitim drškom, osobito ak< * 

 je solidan, kako to neki 

 ,J- '"'i "\ -:\, v -l pisci navode baš za naš 



1 nKS' ■ objekt. 



"* Sad nastaje pitanje, do- 



lazi li u askona u daljem 

 tečaju opisanog procesa 

 do potpunog odjeljivanja 

 obadviju polovina; može 

 li se prvotno jedna per- 

 sona razdijeliti u dvije 

 potpuno samostalne i ne- 

 zavisne, koje se svaka 

 svojim putem udaljuju? 



O uobičajenom izrazu : 

 materinski individuum i 

 kćeri ne može biti go- 

 vora, jer izlazna persona 

 kao takva nestaje, nje- 

 zine se polovine nado- 

 punjuju. Znatno je, da 

 se potpuno odjel j i 

 vanje sigurno utvrdi. 

 jer je takvo dijel je- 

 n j e uslijed rasta 

 preko graniceindi- 

 v i d u a l o v d j e p e r- 

 sone) svakako naj- 

 primitivniji način 

 ne spolnoga rasplo- 

 da ili bolje umna- 

 žanje persona. Osta- 

 nu li cijepanjem nastale 

 persone ipak u organ- 

 skoj svezi, onda to ne bi 

 viši- bilo umnažanje, nego 

 prije povećavanje indi- 

 vidualnosti ili organičko 

 udruženje od više persona. Dok je u jednostaničkih životinja dioba kao sredstvo 

 umnažanja veoma raširena, dotle je u metazoa veoma rijetka; osobito to vrijedi 

 za uzdužnu diobu. Za mnoge slučaj e diobe imamo pravo uzeti, da ova i ne 

 predočuje prvotnu promjenu, nego tek sekundarno nastala kao posebnu prilagođivanje, 



k : \ 



v 



> 1 i l a ' Položaj skeletnih iglica spiknla) u askona a različ- 

 n im stanjima uzdužne 'li' ianja); a, prvi nastup nepravil- 



nosti u poredaju iglica" ju- prije početka diobenog procesa; b. 

 dioba odozdo znatno je uznapredovala, te su se „kraci" razišli; 

 <■. |nircii .primarnoj; baz nastupio je još i sekun- 



dami (trokrakj oblik); <l. osim bazalnog rascjepa još >u i <Iva 

 dva okna). Ivoil crtanja položena je glavna važnost u 

 polož radenib spikull a te su -:nn <> djelimice na- 



crtane po cjelovitim preparatima. 



