44 



analogan slučaj imamo ovdje. Svaka bliža, primarna sveza između 

 spolnoga rasploda i stvaranja specijalnih rasplodnih tijela u 

 spužava mora se zabaciti. Do nekih nesumnjivih sličnosti između obadvaju 

 procesa svakako je došlo, a to nas ne smije čuditi, kad uzmemo na um, da je 

 osnova rasplodnoga tijela spala na hrpicu indiferentnih stanica, koje stoje spol- 

 nim stanicama veoma blizu. I spolne stanice postaju iz sličnih indiferentnih 

 stanica, pa nema sredstva, kojim bi mogli zapaziti razlike medu njima. Iv tome 

 dolazi, da „ovarij", ako o takvom možemo govoriti, pored difuznog načina stva- 

 ranja jajnih stanica u prvi čas ima isti izgled, kao i osuova rasplodnog tijela 

 (hrpica arheocitai, a po Topsentu (155) mogu oba rasploda pasti u isto vrijeme. 

 Uvjerenje o spolnom karakteru rasplodnih tijela povećavao je još i navod, da 

 se oblici, u kojih je stvaranje rasplodnih tijela veoma intenzivno (Donatia), 

 uopće spolno ne rasplođuju (Ma as, 96), pa da tako nespolui rasplod potpnno 

 nadomještava spolni. S našeg stajališta postaje stvar posve jasna; prividne pro- 

 tivnosti mogu postati samo tamo, gdje stvar nije dostatno istražena. 



G. Stvaranje spargula*. 



Stvaranjem izraslina („pupova") nije još bio postignut maksimum centrifugalne 

 ili separatističke tendencije, koja se javlja u postolintskom stanju askona. Lokalno, 

 osobito na mjestima znatnijih izbočina, i to na kormima, koji nijesu pošli uobi- 

 čajenim pnt n m uzdužnog cijepanja, dolazi dalje do gotovo eksplozivnog rasta. 

 Razvijaju se mala nepravilno formirana tjelešca, koja se skoro 

 odjeljuju od askona a napokon i posve otkidaju prepuštajući 

 se eventualnoj morskoj struji za svrhu prijenosa. Premda je razlika 

 između prije opisanih izraslina (pupova) i tih tjelešaca u bitnosti samo kvanti- 

 tativna, ipak je na pogled a i u biologijskom smjeru dosta znatna, pa je vrijedno. 

 da se obe tvorbe razlikuju i da se toj razlici dade poseban izražaj. Nazvao sam 

 ta tjelešca: sparguli (spargulum po glagolu spargere), jer im je. kako se vidi. 

 glavna značajka, da se prepuštaju morskoj struji te da se tako pasivno raširnju 

 proširujući obitavalište vrste. 



Pogledom na način postanka spargula, koje postaju obično u skupovima 

 na jedamput, zanimljivo je promotriti sliku 13. a i 3. te 5. na tablici. Mjesti- 

 mice dolazi do potpune anarhije u organizaciji askona. Stijena askona kao da 

 pruža makropseudopodije, koji su najprije sastavljeni samo od pinakoderma. 

 znak. da je taj odgovoran za gibanja i za oblikovne promjene, a tek kad nastavak 

 postaje veći. ulazi i koanocel s hoanodermom (slika 13. b, c). Cijeli više 

 izbo č e ni dijelovi nepravilnoga korma pretvaraju se stezanjem 

 i izvlačenjem u skupinu tjelešaca, koja se iz kaosa postepeno 

 formiraju i individualiziraju postizavajući neku donekle 

 određenu veličinu. Slika 13. a predstavlja više početni stadij toga 

 stvaranja, a slika 3. na tabli završni stadij; pojedini sparguli, koliko se već 

 nijesu otkinuli, drže se još samo s pomoću tankog mostića pinakoderma s kormom. 

 Oblik se pojedine spargule donekle zaokružuje, no do potpuno pravilnih kuglica 

 čini se da ne dolazi, možda to biva tek za plutanja, no to nijesam motrio. 



Oslobođeni sparguli predstavljaju oko 02 mm velike mjehuriće. Kako 

 nijesu drugo, nego u mjehur svinut komadić askonske cijevi, imaju bistu 

 lošku izradu potpuno istu. Iloanocel je sa svih strana opkoljen hoanodermom, a 

 ovaj pinakodermom, koji pokazuje jasne znakove znatne gibljivosti. I' subepi- 

 teliju pinakoderma (galerta ili mesogleja) uklopljene su skeletne iglice, a da u 

 njihovu postavu u taj mah nema nikakva reda, znaka narhije, dotično nestašice 

 ređajuće organizacije (vrhovništvo personalno ili „entelehija"). ('ini se. da u 

 tome stanju ^a formiranja, otkidanja i lutanja} spargulum ne otvara pora, nego 

 tek onda. kad se opet prihvati podioge. 



Na jednostavnim olintima nijesam nikada motrio stvaranje spargula, nego tek 

 na takovima, koji su bili u kormogeniji, ali proces nije išao tipičnim putem 

 (neprestano nepotpuno cijepanje jednosmjerno). Najjednostavniji je slučaj pri- 

 kazan na slici 4. tablice: vanredno je dugi olint „raskrečen", a na 

 boku tjeia hrpa spargula. Ipak nijesam sklon uzeti, da je stvaranje spargula 



