4:"> 



slučajna pojava, koja dolazi kao posljedica propadanja ili degeneracije. Stvar 

 je budućih istraživanja na živom objektu pod raznoličnim prilikama, koje 

 možemo po volji mijenjati, da se nedvoumuo utvrdi, koje životne prilike pogoduju 



Slika 13. Stvaranje rasplodnih tjelešaea nespolnim putem (spargula). a, aakon u uzdužnoj diobi 

 (dvostrukoj, bazalnoj: prema tome ima i nojje); osim veće izrasline (i), odjeljuje se na „boku" 

 cijeli niz rasplodnih tjelešaca (spargulS.) (rt): b i r. rasplodna tjelešea još neodijeljena jace po- 

 većana; e, pinakoderm (iglice nijesu crtane); as, hoanoderm; p*. pseudopodijima. naličili nastavci: 

 s, posve odijeljeni spargul, iza pričvršćeuja na podlozi postaje nov askon; np, nožna ploča; 

 (/. spikula (iglice). Crtano po cjelovitim, bojadisanim preparatima s pomoću sprave za crtanje. 



stvaranju spargula. U viših je spužava opažano dosta često, da pred zimu 

 (Spongilla po K. M ii 1 1 e r u, 120, gdje je i ostala literatura navedena), ili 

 inače za nastupa nepovoljnih životnih prilika, nastupa neko raspadanje spužava 

 u manje kuglice (redukeiona tjelešea ili redukti po M u 1 1 e r u). Bez obzira na 

 to, da su ti redukti nutarnje tvorevine, a naši sparguli površne tvorevine, postoje 

 među njima znatne razlike u svakom pogledu, osobito pak u histogenetskoni. 

 U tom pogledu pokazuju redukti više sličnosti s gemulama, premda se slažemo 

 s mišljenjem, da redukti nemaju direktne genetske sveze s gemulama. Redukti 

 su solidna tjelešea, a čine ih indiferentne stanice iza kako su uslijed općene 

 redukcije spužvina tijela svi diferencirani histološki elementi bilo potpali re- 

 dukciji, bilo kako Miiller drži, putem fagocitoze od arheocita (indiferentnih 

 stanica) uništeni. Za stvaranja spargula nema traga nikakvoj redukciji, naprotiv 

 vlada živahno proliferiranjc svih histoloških elemenata, a osobit aktivitet zasvje- 

 dočuje pinakoderm. Sparguli nastaju kao rezultat upravo obrnutoga 

 procesa nego što je redukcija, kao rezultat prekomjerne proli- 

 feracije, koja vodi do krajnje d e s o rganizacij e većega dijela 

 cjeline. Kao dalja posljedica te desorganizacije javlja se postanak cijelog 

 niza novih organizacionih centara, koji čine. te se pojedini dijelovi zaobljuju i 



