- 46 - 



otkidaju ka., klice novih persona. To je dakle izričiti uespolni rasplod, koji ni 

 propast materinskog organizma ne dovodi sa sobom. 



Analogna je no po svojem postanku drugotna pojava toli intenzivne pro- 

 liferacije i bod nekih rasplodnih tijela („Brutknospen") viših spužava. Merej- 

 kowski (105) opisuje na jednoj vrsti roda Tethija (DonaMa) takvu proliferaeiju 

 kao pupanje. te izrijekom naglašuje velik aktivitet staničja. koje se aktivno po- 

 miče i plazi kao pinakoderm naših spargula. Ipak se i ovdje radi o posve spe- 

 cijalnim rasplodnim tjelešcima. koja su solidna, a sastavljena su od samih indi- 

 ferentnih stanica (Ma as, 96, Eicbenauer. 32, 33). 



značenju spargula kao rasplodnih tijela ne može biti sumnje. Uspjelo 

 m i je naći u neposrednoj blizini kor ma sa spargu li ma v e ć za 

 podlogu prihvaćen mali askon, kojise svojom veličinom, oblikom 

 i gradom pokazao kao spargu 1. na putu razvoja u olint (slika 13. d). 

 Upravo otkinuti spargul nije pokazivao nikakve p. larizacije (orijentacije), te je 

 sva prilika, da je spargul otkinuvši se od materinskoga organizma, u tome po- 

 gledu sasvim indiferentan. To se najbolje razabira iz nepravilnog poredaja ske- 

 letnih iglica. Pinakoderm spargula rado se izvlači u nastavke slične pseupodijima. 

 kao kakve hvataljke. Na mjestu, gdje se pinakoderm iza obavljena plutanja do- 

 takne podloge, izvuče se pinakoderm u solidni omašniji nastavak, koji se na 

 kraju proširuje u pločicu; to je nožna ploča. Sasvim je sigurno, da se 

 mladi askon u tome stanju giba puzajuči po podlozi isto onako. 

 kao i spolnim putem nastali mladi olint. 



Dalji znak za konstituiranje nove persone i prema tome nove orijentacije 

 jest nastup poredaja medu skeletnim iglicama, kojih biva sve više. Na slobodnom 

 se kraju pinakoderm isto izvlači pripravljajući očito stvaranje oskularne cijevi, 

 jer se već i pore počinju otvarati. Sam askon uzima pomalo dugoljast oblik; 

 hoanocel pomalo prodire prema dolje u novi nožni (drškasti) dio, a prema gore 

 u oskularni dio. Slijedeći je stadij prikazan na slici 9 tablice. Vidi se pot- 

 puni olint s malom oskularnom cijevi, s lijepo razvijenim nožnim dijelom i s prilično 

 sređenim skeletnim iglicama. 



Pored svega toga, što se određena neka sličnost spargula s izraslinama 

 mora priznati, jer se i izraslina može posve odijeliti te iz nje kao i iz spargula 

 postaje nov olint, ipak možemo između obadvaju stvaranja konstatirati i bitnih 

 razlika. Spargu li su više lokalne tvorevine, te kod njihova stva- 

 ranja preteže znatno centrifugalna tendencija, koja ide za 

 brzim i posvemašnjim odjeljenjem, a odjeljivanje se događa 

 sasvim bez obzira na podlogu. Odijeljeni sparguli predstavjjaju više indi- 

 ferentno, embrionalno stanje askona, koje ne preuzima polaritetnu orijentaciju 

 direktno od materinskog organizma. I jedni su i drugi izrasci askonske stijene. 

 Stvaranje izraslina vezano je više na sposobnost puzanja materinskog askona, a 

 sparguli se mogu lako otkidati i u potpuno sjedavom stanju askona. 



1 jedan i drugi način nespolnoga rasploda ima zajedničko podrijetlo u 

 suvišku rasta, no oni se zarana raziđoše uslijed prilagodbe na različne prilike. 

 Stvaranje nespolnih tijela čistim pupanjem (otkidanje izraslina većega obujma, 

 koje ostaju u neprekinutom kontaktu s podlogom i, mogla je vladati u ranijem 

 razvojnom razdoblju, kad je uslijed općene pomičnosti askona odjeljivanje bilo 

 lako Sam.) stvaranje izraslina postalo je. kako smo to već izveli, iz još primi- 

 tivnijeg i općenijeg rasplodnog procesa jednostavnom diobom. Ta je bila vezana 

 na još intenzivniju pomičnost. Kako je pomičnost bivala sve manja, 

 diferencirali su se ti vegetativni procesi rasta u dva smjera. S 

 jedne je strane odjeljivanje izr ašći van j em (pupanjem) nastalih 

 persona postajalo sve ne potpuni je. te se razvila zajedno sa sje- 

 davoSću tendencija za stvaranje korma. S druge je strane obu- 

 jam izraslina postajao sve manji, a sama je izraslina postajala 

 sve manje zavisna o podlozi i o mate r i n skom askon u. te se ot- 

 kidala u sve in diferent nijem stanju. To se sve čita iz prirodne histo- 

 rije n lilika. Prema onome, što smo već prije iznijeli o postanku specijalnih 

 rasplodnih tijela viših spužava, u kojih se medusloj s indiferentnim stanicama 

 obilno razvio, a prilike su -<e hoanoeela komplicirale (stvaranje kanalarnog 



