50 



pokazati i za područje histologije. Svi gotovo histološki elementi mogu već 

 prema fiziološkom stanju toliko promijeniti svoj izgled, da Često teško pada 

 njihovo identificiranje. Odatle dolazi, da u histološkoj terminologiji spužava 

 postoji isto tako velika zbrka. Ima tu sva sila suvišnih nazivlja, koji su pojmovno 

 loše određeni. Sve su stanice od reda u stanju, da uzmu oblik amebe, 

 što mogućnost zbrke još i povećava. U stvari je bar kod najnižih spužava 

 broj vrsta histoloških elemenata veoma ograničen. Pored embrionalnih ili indife- 

 rentnih stanica (s jajnim. spermatskim i njihovim pomoćnim stanicama, o kojima 

 ćemo najkasnije govoritil, razlikujemo samo dvije doista različne kategorije: 

 pinakodermne stanice i hoanocite. Između obad viju tih katego- 

 rija razlika je apsolutna i bez prijelaza. Pinakodermne stanice javljaju 

 se ili kao tipične pinakocite (u epitelijalnoj svezi) ili kao skeletoblasti. ili kao 

 porocite. Teško je to bez opažanja na živom materijalu nepobitno dokazati, ali 

 bih po onome, što pokazuju preparati, bio sklon uzeti, da bar u najnižih askona 

 nijesu ti oblici pinakodermnih stanica apsolutno različni. te da se samo povre- 

 meno specijailziraju, a da mogu prema potrebi i fiziološkom stanju cijelosti po- 

 primiti koji god od navedenih oblika. Na temelju mojih opažanja nije 

 mi nužno uzeti, da postoje posebne kategorije ameboidnih 

 stanica (bilo zrnate tesoeite ili trofocite. fagocite ili što 

 slično), niti posebne vezivne stanice. 



B. Pinakoderm. 

 a. Epitet pločasti. 



Na neke osobitosti pinakodermnog epitela u cijelosti već sam prije upozorio. 

 Sve osobitosti imorfološka promjenljivost, nevidljivost staničnih granica i t. d.\ 

 što ih pokazuje pinakodermni epitel našega oblika pred kožnim epitelima svih 

 ostalih metazoa (a i većine viših spužava), imaju svoj razlog u tome, što je taj 

 epitel u svojoj cjelini gibljiv. pa što je svaki stanični elemenat toga epitela u 

 cijelosti gibljiv i to ne jednostrano kontraktilan. a nije se ni tek jedan dio svake 

 stanice, iz kojih se epitel izgrađuje, specijalizirao fiziološki i morfološki za kon- 

 trakciju, kao što je to kod mišično-epitelijskih stanica u Cnidaria. Stoga 

 imamo potpuno pravo uzeti, da pinakodermni epitel askona. 

 kao onaj u našega oblika, reprezentira najprimitivniji tip 

 jednog vanjskog epitela. Takav epitel možemo direktno 

 isporediti s pločom, koja je složena od samih ameba. Po- 

 larizacija svake pojedine stanice epitela jedva je razvijena. Svaki drugi vanjsk 

 epitel s krutom, stalnom strukturom, u kojega pojedine kubične ili prizmatske 

 stanice nose bilo na bazalnom kraju mišićno vlakance, bilo na slobodnom kraju 

 kutikulu. trepavice ili kakvu drugu diferencijaciju, moramo računati u specijalne 

 ili u izvedene epitele. U takvim se epitelima mogu pojedine stanice samo u 

 jedinim određenom smjeru stezati i rastezati; one mogu postati uže i više ili 

 niže i šire, a da se kod toga osnovni oblik pojedine stanice ne mijenja. Razlika 

 je u oblikovnom pogledu između oba epitelijalna tipa. kao sto je na primjer u 

 jednostaničnjaka između hrpe Cvtomorpha ( s mekšom, tečnijom i gibljivi- 

 jom plazmom), i Cvtoidea (s čvršćom i više krutom plazmom). 



Spomenuli smo sprijeda, da se ni na živom, ni na konzerviranom i „u či- 

 tavom" bojadisanom objektu ne razabira pinakodermni epitel. F. E. S c h u 1 z e 

 146) uveo je metodu srebrnoga nitrata u histologiju spužava, pa je tako 

 uspjelo bar pobočne granice epitelijalnih stanica učiniti vidljivima. Za naš je 

 oblik M e t s c h n i k o f f (108) prvi vidio poligonalne pobočne konture pinakocita. 

 Na uzdužnim i poprečnim rezovima, bojadisanim željeznim hematoksilinom, ne 

 mogu se jasno r ti pogranične linije ni među susjednim epitelijalnim 



stanicama, ni prema pralcrtj. To nam dokazuje, da nije jasno razvijena posebna 

 vezivna tvar Kittenbstanz i ScnluBleiate) među pojedinim stanicama, a ni tako 

 zvana bazalna membrana, kojom se obično tipični epiteli (osobito jednoslojni) 

 omeđuju na bazi prema susjedstvu. Oboje smo već sprijeda tumačili aktivitetom 



