53 



a 



001 



Mi 11 eh i n (H6, strana 46.) drži, da pinakocite postaju gljivaste samo prolazno 

 uslijed kontrakcije. Zanimljivo je. da u viših kaleispongija, gdje pinakocite gube 

 na aktivitetu, dolazi do redovitog odjeljivanja svake pinakocite. u pljosni pokrovni 

 dio i masivni u galerti uklopljen dio. 



Na slobodnoj mirujućoj površini askona ni u kojem slučaju nijesam opažao. 

 da bi pinakocite uzimale cilindrični oblik. Gdje se pinakodermni epitel nalazi 

 u stanovitom aktivitetu 

 (rast i s rastom spojeno 

 gibanje, cijepanje, odlu- 

 čivanje spargula i sli- 

 čno), tamo mogu pinako- 

 cite postati nešto deblje 

 i uže. U tipični visoki 

 epitel vidio sam ih pri- 

 jeći samo ondje, gdje su 

 stupile u aktivni kontakt 

 s okolinom, ili se pinako- 

 derm pružao, da dopre 

 do podloge. Na slici 

 16. a prikazan je komadić 

 uzdužnoga reza s ispru- 

 ženog a ne s kontrahi- 

 ranog dijela askona, pa 

 se vide pinakocite visoke, 

 znatno uže, a na povr- 

 šini izvučene u krpaste nastavke, koji se pružaju svi u jednom smjeru; ujedno 

 se vidi tendencija za prihvaćanje na bližu podlogu. Drugi je slučaj prikazan na 

 slici 16. b. Izraslina, koja se pružala prema podlozi, dakle se razvijala u novu 

 nogu. prerezana je poprečno i to tako bazalno, da hoanocel i hoanocite nijesu 

 ni zahvaćene. Slika vanreduo naliči rezu kroz solidni tentakul kakvog hidroida. 

 Stanice su tipično cilindrične sa nešto izbočenim i zaobljenim slobodnim krajem, 

 te se klinasto suzuju prema bazi, gdje se izlučuje galertasta tvar; ta je mjesti- 

 mice zgusnuta kao u neke fibrile. Taj primjer može služiti kao dokaz, da do- 

 ista pinakocite izlučuju hladetinastu tvar, jer tu drugih stanica nema. Na mjestu, 

 označenu slovom cl, baš se odigrava posljednja faza stanične diobe. Jezgre-kćeri 

 već su konstituirane, ali se plazmatska tijela još nijesu podijelila. Nažalost se 

 odatle ne vidi. da li je dioba bila direktna ili kariokinetska. 



Slika Ili. rt, komadić uzdužnoga reza kroz stijenu askona s 

 povišenim pinakocitama fp); m, mesogleja; li. boanoderru. b, 

 uzdužni rez kroz izraslinu, koja je sastavljena samo od pinako- 

 derma, te su pinakocite prizmatižkog oblika. Kod d se jedna 

 pinakocita podijelila. Crtano po preparatima, bojadisanimahema- 

 toksilinom. a uz pomoć sprave za crtanje. 



b. Pinakoderm nožne ploče i proces puzanja. 



Još zanimljivije slike dobivamo na uzdužnim rezovima kroz aktivnu nožnu 

 ploču, ako je fiksirana baš usred najživljeg gibanja (slika 17. a, b). Već od 

 drškastoga dijela ovamo postaju pinakocite sve kompaktnije, dok se blizu ruba 

 nožne ploče konstituiraju u tipični cilindrični epitel s tom osobitošću, da nijesu 

 krute. Različnom obliku pinakocita na tim mjestima odgovara i različna funkcija. 

 Na samom rubu izvlače se pojedine pinakocite kao kakve amebe, te su često 

 većim dijelom svoje površine slobodne, a manjim se dijelom drže tkanine, ne 

 dopirući uvijek do subepitelijalne hladetinaste tvari (slika 17. a: stanice ozna- 

 čene s ap). Jasno je, da su to rubne, amebama slične pinakocite, koje napre- 

 duju puzajući po podlozi. Njihov je način gibanja način najprimitivnije forme, što 

 ga supsumiramo strujanju plazme. To strujanje (ispruživauje aktivno a ne relak- 

 sacija iza kontrakcije ili automatsko pružanje) samo je početna faza gibanja, to 

 je mora slijediti kontrakcija, uslijed koje se čitava pinakocita privlači prema 

 izvučenom pseudopodičkom nastavku. U isti čas privuče svaka rubna pinakocita 

 i dio cijelosti, jer samo tako može rezultirati puzanje cijelosti u određenom 

 smjeru. Početna faza toga privlačenja ili stezanja rubnih pinakocita prikazana je 

 na slici 17. a. Tu su pinakocite visoko cilindrične, a pseudopodiji se ne vide. 

 Znak znatnog potega jest način, kako se bazalni krajevi aktivnih pinakocita 



