56 — 



zasjelio Učinaka (P. E. Sohulze, 136 -U«. Metschn ikoff, 106, I0S. Delage. 

 21. Minchin, 116, i t. d.l, koja je na rubu uvijek izvučena u lijepo razvijene 

 pseudopodične nastavke. Takovo napadno izvlačenje pseudopodija, za koje sami 

 pisci navode, da se nalaze u neprestanom gibanju, bilo bi sasvim nerazumljivo, 

 kad bismo pristali uz tvrdnju nekojih od tih pisaca, da su naime ti nastavci 

 stvoreni samo poradi što boljeg učvršćenja za podlogu. To bi pored razmjerno 

 velikog opsega same adhezivne ploštine (tabana) bilo posve suvišno dok bi shod- 

 nije bilo obilno izlučivanje ljepljive ili cemontirajnćc tvari (adhezivna ploča). 



Nažalost su pomenuti pisci veoma rijetko prikazali puzave ličinke u pravim 

 uzdužnim ili poprečnim rezovima zajedno s podlogom ili bar n optičkom rezu u 

 profilu (pogled sa strane i. Za Esperiju, koja bi nas u prvom redu zanimala, jer 

 je baš na tom obliku Ma as opažao aktivno puzanje, reproducirana je slika uz- 

 dužnog prereza, ali ta nam ne može mnogo pomoći. Naprotiv opisuje i crta 

 Heider (52) sasvim jasno za ličinku Oscarelle, da se ona ne drži podloge 

 cijelim tabanom, nego s pomoću „nožica". Pisac taj naravno misli, da je to 

 adheriranjc stalno, no dosta je da pogledamo slike ličinaka odozgo ili ragona u 

 čitavome sa strane, pa ćemo uvidjeti, da se radi o puzavim životinjama, u kojih 

 puzanje teče očito načinom, kakov smo upravo ustanovili za našeg askona. I 

 larva sikandre. kako je F. E. Schulze (lo7. 141) crta gledanu sa strane a u 

 stanju metamorfoze, ne drži se podloge glatko i potpuno svom površinom tabana, 

 nego samo pojedinim partijama (nožicama). Takvih bi primjera mogli navesti i 

 više. a buduća opažanja na živome objektu imaju potvrditi naše mišljenje, 

 da se u svim tim puzavim stanjima radi o pomicanju valovitim 

 načinom putem nožica, a ne o kontinuiranom klizanju uz podlogu. 



Nastaje pitanje, slaže li se to s načinom gibanja, opažanim u amebe (Rhizo- 

 poda uopće). I za amebu se do pred kratko vrijeme držalo, da ona puzajući 

 uvijek cijelom adhezivnom ploštinom prijanja uz podlogu, te da bilo izlijeva 

 žitkiju nutarnju plazmu u istureni pseudopod. a čvršća se vanjska plazma privuče 

 u smjeru pseudopodija. ili prema drugom mišljenju, da se ameba jednostavno 

 valja uslijed strujanja nutarnje plazme tako te bi uvjek drugi dio površinske 

 plazme postao tabanom (Jennings, 60). Međutim je opažanje puzajuće amebe u 

 profilu (po Dellingeru, 25, citirano po Jenningsu, 60) iznijelo još i jedan nov 

 način gibanja, gdje ameba za puzanja ne prijanja svom „trbušnom" plohom uz 

 podlogu, nego samo nekim kao pljosnim, niskim nožicama, koje se redom isturuju. 

 hvataju i opet otkidaju od podloge. Prema tomu ne bi pnzanje bilo uvijek jedno- 

 stavno strujanje u ispružen nastavak, niti valjanje, nego bi teklo po istoj shemi, 

 po kojoj to biva u našeg askona, te bi odgovaralo nekoj vrsti hodanja. Dolazimo 

 do rezultata, kojem pripisujemo najveći zamašaj, to jest da puzanje mladoga 

 askona (i puzavih mladenačkih stanja u spužava uopće) odgovara puzanju amebe, 

 kako ga je opisao Dellinger (25) ne samo u pružanju pseudopodija u smjeru 

 gibanja u dvodimenzionalnom smislu (izvlačenje uz neprestani kontakt s pod- 

 logom), nego je to pružanje odijeljenih nožica, koje prihvaćene za novo mjesto 

 čine novo uporište, prema kojemu se onda uz pomoć stezanja te nožice (u amebe 

 dio stanice, a u spužvice skupina stanica s pripadnim dijelom galerte) cjelina 

 privuče i prenosi te tako rezultira neko hodanje s priljepljivim i stezljivim noži- 

 cama I jednom se i drugom slučaju radi o principijelno istom procesu izmje- 

 ničnog i djelomičnog otkidanja od podloge i prihvaćanja (priljepljivanja) za 

 podlogu. Sigurno ne griješimo, ako u toj istovetnosti tako znatne funkcije u 

 Rhizopoda i spužava vidimo za ove posljednje znak osobite primitivn^sti, koji 

 nam dozvoljava, da tu pojavu upotrebimo kao veoma vrijedan argument u prilici 

 upopunjenja našega shvaćanja o filogeniji spužava, 



Pinakocitc postaju dakle cilindrične samo na nožnome kraju, te je taj 

 oblik potpuno ti svezi s posebnom funkcijom: s ispruženjem i s kontrakcijom u 

 polarnom smjeru stanice (od slobodnog pola stanice k bazalnome). Bazalni je 

 pol stanice stalno pri č vrst en za bazalno hvatište. a to je ovdje dosta čvrsta 

 »alerta, dok se slobodni kraj pinakocitc prolazno rješava od podloge, te se na 

 promijenjenom mjestu opet čvrsto prihvaća podloge. Upozorujem osobito na tu 

 razliku u načinu i smjeru gibanja pinakocite nožne ploče prema pinakociti drugog 

 ! 'i' i- oskularne cijevi, kojoj je poglavita funkcija ta. da se steže i 



