— u - 



askona dolazi ta aredba, k.ik" se čini, samo fakultativno tu i tamu. naj 

 više samo pod osobitim prilikama Tendencija za stvaranje nutarnje pinakodermne 

 zaštite hoanodermu razvila se do višeg stepena organizacije i stalnosti u Hex- 

 actinellida. Prema tome bi se tu radilo o sasvim udaljenom i prema osobitim 

 prilikama modificiranom slučaju konvergencije. Iz primarnog, vanjskog pinako- 

 derma postao je sekundarno nutarnji, ovdje u svezi sa stvaranjem komorica, a pored 

 trabekularne (spužvaste) grade pinakoderma, koja je povoljna za što bolje izko- 

 nsrivanjc uvedene vodene struje. U heterocelnih kalcispongija i demospongija 

 pošla je stvar drugim puteni, jer su komorice s hoanodermoin, uklopljene u 

 debeli sloj hladetinaste tvari, dostatno zaštićene, jer ne stoje u direktnoj svezi s 

 vanjskim svijetom, nego većinom tek posredovanjem dužih i uskih dovodnih i 

 odvodnih kanala. Gdje i dolazi do stvaranja prostranijeg centralnog spongocela 

 (Sycon), ondje je on pokriven pinakodermom. koji onda možemo mirne duši' 

 nazvati nutarnjim pinakodermom, kad znamo od Ma asa (93), da ne postaje 

 direktnom pretvorbom iz hoanocita, nego provalom vanjskih pinakocita kroz 

 hoanoderm. Opet dakle stvar, koja živo sjeća na prolaz „porocite" u hoanocel. 

 kako smo ga motrili za askona. 



Pita se sad. kakvo fiziološko značenje ima prolazno stvaranje nutarnjeg 

 pinakoderma u našeg oblika? Mi n eh ino v slučaj prekrivanja hoanoderma stoji 

 u uzročnoj svezi s općom kontrakcijom. Iz pinakoderma izišle porocite drže se 

 slobodne površine hoanocita, a te su postale višeslojne. U našeg oblika nije ta 

 pojava vezana za kontrakciju, a posve pravilni epitel. što ga čine porocite, stoji 

 ponešto nad hoanodermom. Ni s Dendy-Mi n eh i n o vom nis Haeckelovom 

 nutarnjom mrežotinom (..endogastrisehe Septa u . „mesodermal network", _cellu- 

 lar network'" s rezultirajućim „elastic framwork") nema naša pojava veće slič- 

 nosti. Nikakva sveza s produkcijom embriona, kao što je to u Haeckelovim 

 si u čaj ima. nije ovdje opažena. 



Bez daljih opažanja na živim životinjama nije moguće doći do definitivnog 

 suda. Vjerojatnije su dvije mogućnosti. Svakako dolazi na prvom mjestu u obzir 

 zaštita hoanocita u slučaju, da spužva dospije u manje povoljne životne prilike. 

 Druga je mogućnost u regulaciji i boljem iskorišćivanju vodene struje. Ja sam 

 opažao stvaranje spongocelnog pinakoderma kod primjeraka s otvorenim oskularnim 

 otvorom; sva je dakle prilika, da je strujanje i pored nutarnjeg piuakodermnojr 

 epitela dalje teklo, premda nije bilo moguće ustanoviti, u kakvom odnosu stoji 

 taj epitel prema donjem nutarnjem rubu oskularne cijevi, a od toga zavisi, može 

 li voda doista strujati, sve ako je oskulum i otvoren, ili ne može. U stvari 

 struje moglo bi se misliti i na svezu s razvojem embriona. Ti se razvijaju flo- 

 tirajući u hoanocelu već od stadija zrelog jajeta. Kako struja, koja je u hoanocelu. 

 ima tendenciju, da ih tjera kroz oskularnu cijev, mogli bi biti izbačeni prijo 

 reda. U tom bi slučaju odjeljivanje centralnog dijela šupljine bilo razumljivo. 



C. Mesofdeja ili plerom 'enhim. 

 a. Hladetinasta tvar ili galeria. 



Sad širi. sad uži prostor medu vanjskim pinakodermnini epitelom i hoano- 

 dermom („tjelesna šupljina'') ispunjen je hladetinastom tvari (galertom\ te za- 

 jedno sa staničnim elementima i njihovim specifičnim izlučninama (skelet) čini 

 kao neku vezivnu tkaninu (mesogleja). Mi pribrajamo cijeli taj sloj pinakodermu 

 (to vrijedi bar za askone), jer on čini samo subepitelij pinakoderma. U višili 

 spužava zauzima taj sloj mahom veliki dio spužve, te daje podlogu za svako- 

 vrsna histološka diferenciranja Iskeletogenous layer po Minchinu). Prema tome, 

 uzme li se više obzira na niže ili više spužve, priznat će se manja ili veća samo- 

 stalnost tome sloju. U tome je pogledu dobro imati pred očima prilike u kni 

 darija. Ipak pisci, koji se za knidarije suzdržavaju govoriti o mesodermu, lakše 

 se odlučuju, da govore o mesodermu u spužava. S obzirom na podrijetlo toga 

 sloja i na odnos osnovne tvari ("hladetine ili galerte) te u njoj uklopljenih staničnih 

 elemenata. Kolje je govoriti o potkožnom sloju, kao dijelu pinakoderma (kožni 



