7R 



znaka spolnog aktiviteta. No svakako stoji, da vegetativni i spolno rasplodni 

 procesi mogu paralelno teći. Pogledom ua spolni proces vjerojatno je pak, da on 

 poslije prvog nastupa može jenjati, a kasnije opetovano nastupiti, dakle da nije 

 sa dokrajčenjem spolne djelatnosti dostignut kraj individualne eksistencije. 



Sto se tiče razdjeljenja spolova, moram iznijeti, da kod korma. u kojem 

 sam našao jajne stanice, nije bilo spermatozoa. Iz toga još ne slijedi, da su spo- 

 lovi razdijeljeni. Što više, budući da je među askonima jednog te istog naselja 

 bilo i takvih s jajima, kao i takvih sa zoospermijama, pa jer sam u jednog 

 korma, koji je sadržavao zrele embrione, našao i veliku spermatofornu stanicu 

 sa sazrijevajućim spermatozoima. izlazi najvjerojatnije, da je naš oblik hermafrodit. 

 ali da se obje vrste spolnih stanica razvijaju redom. Vlada li protandrija ili 

 protoginija, to nijesam mogao sigurno iznaći, ali izgleda da vlada protoginija, jer 

 je najprije stvoreu embrion, a onda je nastupila spermatogonija. Slične je prilike 

 našao Polćjaeff (124) u sikandre. Haeckel (46, I., strana 395.) navodi, da 

 je svaka kalcispongija, u koje je bilo spermatozoa. imala i jajnih stanica, no 

 bilo je i individua samo s jajnim stanicama. I Polćjaeff naglašuje dominant- 

 nost ženskoga spola. 



Spolne prastanice ne mogu se već od početka raspoznati kao takve, kako 

 to navode: Maas, 90, K. C. Schueider, 134, i drugi za neke više spužve. To 

 u našega oblika već zato nije moguće, što se u njega sve blastomere na koncu 

 brazdenja pretvaraju u bičaste cilindrične epitelne stanice. Po Minchinu 

 i 116) ostaju dvije blastomere nediferencirane, pa bi one činile izlazište za spolne 

 prastanice. Kako ćemo poslije vidjeti, ni moja a ni Me t sch n ikof flj e va se 

 opažanja ne slažu s Minchinovim navodom. Jedamput dakle prolazno diferen- 

 ciraue blastomere moraju se opet dediferencirati, da iz njih postanu indiferentne 



stanice. Usuprot ono- 

 me, što navode različni 

 pisci za više spužve, 

 ne mogu se u našega 

 oblika prije nastupa 

 spolnog aktiviteta ras- 

 poznati buduće geni- 

 talne stanice među in- 

 diferentnim stanicama. 



Pojava mjelmrastog 

 nukleusa s pojedinim 

 ovećim nuklcoloin pada 

 zajedno s aktiviranjem 

 spolnih elemenata. 



O ovarijima ili tes- 

 tikulima u našega ob- 

 lika jedva se može 

 govoriti. Kod hidre 

 se bar spolne stanice 

 nakupljaju na pojedi- 

 nim mjestima ektoder- 

 mnog subepitelija u 

 poveće hrpe, koje se 

 i izvana vide, te su 

 bar nekako lokalizi- 

 rane. U našega oblika 

 nastaju posve mjesti- 

 mice i to tik ispod 

 koanoderma pojedinač- 

 na jaja (slike 32.i 33.); 

 ona ne prodiru dublje 

 u galertu te uopće 

 hoanocel. .lajne^stanice 

 a da se prije toga ne 





H 



tolika .;.'. Uzdužni rezovi kroz stijenu askona, koji se nalazi u 

 početku spolne djelatnosti. Razvijaju se jajne stanice u subepi- 

 tehju hoanoderma iz indiferentnu stanica. Svuda su pogođene 

 mlađe jajne stanice, koje se sporo pomiču - pomoću kratkih i 

 Širokih pseudopodrja u galerti. I' »lici d vidi se jajna stanica, 

 koja je dospjela u stijenu oskularne eijevi. <;. hoanocite; eh, ho- 

 anocel; '. indiferentna stanica; m, mesogleja; oe, mlada jajna 

 stanica; p, pinakoderm; /»•. pinakocita; s, mjesto otopljene skeletne 

 iglice; »/-. nutarnji pinakoderm; vp, vanjski pinakoderm. Sve 

 crtano prema preparatima, bojadisanima h'ematoksiliuom. a a po- 

 moću sprave za crtanje. 



ostavljaju veoma brzo svaku svezu s tijelom i zalaze u 

 naše klatrinc postaju iz. pojedine indiferentne stanice. 



