88 - 



spongija možemo je označiti spongula A, ili kalcispongula) odlikuje se tim. ito bar 



u početka razvoja ima tjelesnu šupljinu ili „p'erom" Ispongulocel za razliku od 

 spongocela), koju tek naknadno istiskavaju iz spongoderma useljene stanice 

 (parenhimulin stadiji Spongula silieispongija (spongula B., demospongula ili sili 

 cispongula) redovno već za brazdenja gubi spongulocel luranjeno postizavanje 

 stadija parenhimule. karakterizirano ranim nastupom spikula). Ipak ima medu 

 njima oblika" (Oscarella, Heider, 52, Maas. 92, pa Platina, Maas, 99) sa lijepu 

 razvijenim spogulocelom. I tu ima spongula, u kojih se sve blastomere diferen- 

 ciraju u bičaste stanice (Oscarella). a tek naknadno nastupa na stražnjem polu 

 dediferencijacija bičastih stanica u „arheocite", kuje dijelom ulaze u Bpongulocel. 

 Zatim ima takvih oblika. gdje se pretežna većina blastomera diferencira, samo 

 nekoliko njih ostaje nediferencirano, no te ne ostaju u spongodermu (Hladna, 

 Maas, 99). nego se drže njega iznutra. Najčešće ostaje već za brazdenja povelik 

 dio blastomera nediferenciran, a te potiskuju odmah spongulocel. Jedan dio tih 

 spongula ima jedinstven diferenciran spongoderm (A.rinella, Maas. 89, Rmiera, 

 Marschall, 102, Spongelia. V. E. Schulze, 142). Te spongule odgovaraju na- 

 ravno s nekim promjenama luranjeno parenhimiranje spougulocela) tipičnoj spon- 

 guli askona. Drugi dio parenhimuli sličnih spongula ima na stražnjem polu veći 

 ili manji dio spongoderma, koji je složen od arheoeita (Myxilla. Maas. S'.i. 

 Aplysilla, Delage, 21. Ckalinula, Maas. 89.). Te hi silicispongule odgovarale 

 amfiblastičnom tipu spongule medu kalcispongulama. 



C. Nastup velikih ili zrnatih indiferentnih stanica arheoeita). 



Još za boravka spongule u hoanocelu matere javlja se poinenuta pretvorba 

 ili celularna metamorfoza pojedinih bičastih stanica u protoarheocite. Najbolji' 

 je, da im se dade posebno nazivlje, jer arheocite ili indiferentne stanice mogu 

 biti tek njihovi eventualni desceudenti, a razlikuju se i od ..arheoeita" amfi- 

 blastulc. budući da one odgovaraju nepromijenjenim blastomerama, dok su ove 

 postale dediferencijacijom bičastih stanica. Potonja razlika čini se da nije od 

 veće znatnosti, jer u amfiblastule potječe samo jedan dio „arheoeita" direktno od 

 blastomera, dok drugi dio nastaje upravo tako metamorfozom hieastih stanica. 

 kan u naše spongule sve ..arheocite". Prospektivna vrijednost jednih i drugih 

 izgleda da je ista, te se od stanovitog časa razvoja 'zrela amfiblastula I čini, bar 

 po pokusu Maasovu (98), da nastupa oštra razlika u prospektivnoj vrijednosti 

 i mogućnosti ..arheoeita" (zrnatih stanica) svih zajedno prema bičastima. 



Već s uglavili iz M e t s c h n i k o f f-ljevih (108). M i n c h i n o vi h 



lili i naših navoda znatan vari jabilitet ili nepostojanost pogledom na karakter 

 spongoderma najmlađe spongule. Po Minchinu ima najmlađa spongula u oblika 

 Clathrina blanca samo dvije polarne protoarheocite. Po našim opažanjima nema 

 ona ni jedne, ali još za boravka u materinjem spongocelu dolazi do naknadnog 

 stvaranja protoarheocita. Na materijalu iste vrste iz Napulja, što ga je proučavao 

 tf etsch nikoff, ostaje spongula tipična i jednostavna sve dotle, dok se ne 

 oslobodi, pa tek za plutanja (planktonski životj počinje stvaranje ..zrnatih sta- 

 nica", koje ne ostaju dugu na povrSini ; još prije nego spongula pode na dno. 

 ispune „zrnate stanice" spongulocel. a spongoderm je tipičan i jednoličan kao 

 na početku slobodnog života ; polarnih stanica tu dakle uopće nema. Kako o 

 vjerodostojnosti Metsch n ik offa, a niti Minchina, ne može biti sumnje, ne 

 ostaje drugo, nego uzeti, da imamo posao s osobinama eventualno lokalnih odlika 

 ili pasmina, ako ne ćemo jednostavno uzeti, da se radi o varijacijama, koje na- 

 stupaju već prema osobitostima milieu-a, a mogu se i javiti na istom lokalitetu. 

 Već je Oskar Schmidl (133) na živome objektu (Clathrina primordialis) 

 motrio pretvorbu bičaste stanice u zrnatu, i njezino ulaženje u spongulocel. Na 

 preparatima istoga oblika proučavao je to Metschnikoff (108). Bazalni se kraj 

 Btanice podeblja, bič se gubi, slobodni se kraj izvuče iz spongoderma i zrnata 

 stanica klizne u spongulocel Po Minchinu illtj) ne postaju prave zrnate 



