111) — 



bodim plivati (osobito mikrospore). Dok mikrospore uslijed speeijaliziranja. skop- 

 čana sa gamijom (oplodnjom), gube moć, da zadobiju opel ameboidni karakter i 

 sposobnost samostalnog množenja diobom, a stime i osnivanja novih ranogostaničnih 

 persona. dotle se makrospore baš za tu svrhu specijaliziraju. Makrospora se 

 iza st a pijan j a s poj e dnom mikrosponini (oplodnja, zigota) naglo 

 dijeli i raspada se tako n hrpu stanica, koje dobivaju n glav- 

 l ii' karakter inikro spora po obliku i po načinu života (ne spo- 

 sobnost samostalne hranidbe, udaranje bičem). Hrpa se reda 

 tako. da svakoj stanici gleda bič izvan površine. Puteni makro- 

 spore prenesena je na tu hrpu tendencija zajedništva sa spon- 

 g a ni e b e (entelehija personalna. Kako se najprije ne u ..blustulu" 

 formirane hrpe „zoospora" ne drže podloge, struja ih vode nosi. a stanice mašu 

 njihovim bičevima i tako još lakše flotiraju, te se dohvaćaju uvijek novih sta- 

 niita brže i dalje nego što bi to mogla učiniti lagano puzava spongameba. Kad 

 tim u hrpi plutaj ućim stanicama (zoosp o r ama), ko j e čine zapravo 

 embrio spongamehe. pa možemo jedinicu, š to j e -stvaraj u, nazvati 

 već spongulom, nestaje hrane, što ju je makrospora (sad već 

 oplođena j a i u a stanica ili zigota) sabrala u ro dit el j skoj s p o n g a- 

 in e bi. uvlače pojedine mikros porama slične stanice (b 1 a s t »- 

 dermne) bičeve. Spongula pada na dno a da se „zoosp ore" ne ra- 

 zilaze, jer su putem makrospore naslijedile m e t a z o i č k u t e n d e n- 

 c i j u. Stanice dobivaju više ameboidni karakter, te od sp on gule 

 postaje spongameba putem jednostavne metamorfoze stanica u 

 svezi s promijenjenim načinom života (prijelaz iz p 1 an k- 

 to usko -a u bentonski). Takva metamorfoza nade se i u više diferenci- 

 ranih protozoa, naravno samo na pojedinim stanicama (Suctoria). Običaj plutanja, 

 koristan po cijelost, zadržao se od početka kao specijalitet stanica spongule kroz 

 cijeli lanac ontogenija sve dosada. 



Prema općenoj, svim organizmima inherentnoj tendenciji, da granicu per- 

 sonalne veličini' što više potisnu, rasle su i spongamehe. To povećavanje jedin- 

 stvene mase dovelo je do nekog ograničenja u gibanju, a uporedo je tekla isto 

 tako inherentna tendencija za naprednim ili progresivnim razvojem organizacije 

 kao u pojedinostima tako i u cijelosti (diferencijacija skopčana s diobom rađa). 

 •) e d an te isti dio p o v r š i n e s p o n g a m e b e (a d h e z i v ni d i o 

 ili taban u dođi r us podlogom) priklonio se i s k 1 j u č ivo 1 o- 

 komociji, dok je ostali slobodni dio služio za hranidbu 

 (s 1 i k a 38. '' • Tim načinom od dodira s tlom i od puzanja oslobođene stanice 

 prestale su biti isključivo i apsolutno ameboidne. premda su i taj karakter za- 

 držale, pa su pored raznoličnih i nepravilnih pseudopodija. koje su bile osobito 

 potrebne, kad se trebalo prihvatiti plijena, isturile bičasti, više specijalizirani 

 po svoj prilici i ljepljiv pseudopodij. koji je ostao persistentan. osimč u asu dodira 

 a plijenom, kad su stupale hvataljke pseudopodija u akciju. Plijen je bio sastavljen 

 od živih jednostaničnih organizama. Mogućnost za ustanovljenje bičeva bila je 

 u tim stanicama, naslijeđena još od daljih pređa. Ta se tendencija javljala na sve 

 strane, poslije i kod istih jednostaničnih ameba, koje su se kasnije specijalizirale 

 (Fodoštoma, Arcuothrix), a i kod njihovih spora, ('im je gdjegod nastala potreba 

 za tom diferencijacijom, pojavio se i bič. koji na koncu i nije drugo nego sta- 

 bilizirani i nešto dalje diferencirani filopodij, dotično pseudopodij. 



H. Stanje prospongije. 



Sad više nemamo posla sa spongamebom, nego sa p r os pon gi jom, ma 



da se i ona još i dalje puzanjem pomiče po podlozi. Dalja posljedica toga raz- 

 vojnoga puti. kojim jh spužva udarila, bilo je podizanje tijela nad podlogu u svrhu 

 povećavanja površine a stim u svezi došlo je do zaobljenja dijela prospongije. 

 koji nadvisuje podlogu. Stalnoga tjelesnoga otvora ili kanala 

 Ji i j e bilo, j e r n i j e h i 1 o šuplji n e. S p o 1 n e stanice probile su 



