122 - 



St. i se tiče raznoličnosti tipova, ne opažava se među spongulama spužava 

 osobito obilje. Najveće su razlike u poretku, kojim se bičaste stanici' dediferen 

 ciraju, a zatim postavljaju. U Clathriua-linije vidjeli smo najjednostavnije prilike. 

 Tu se u pravilu sve blastomere, dotično njihovi descendenti diferenciraju u bi- 

 te stanice, tvoreći jedinstven sponguloderm sa spongulocelom. Zarana (izuzetno 

 već u stanju blastomere) počinju se pojedine bičaste stanice dedifereneirati, no 

 ujedno istim redom napuštaju one „epitelijalni" položaj. U nekih silicispongula, 

 ■j;A\r indiferentne stanice od početka ispunjavaju veći dio spongulocela, zaposje- 

 daju one i površinu stražnjeg pola spongule, koji je za plutanje i onako manje 

 znatan. U Plakine, a osobito u Oscarelle, prevladava sponguloderm, pa uslijed 

 toga nastaje dojam primitivnosti. .To istiskivanje bičastih stanica sa stražnjega 

 pola pošlo je u Leueosolenia-liniji i Sycon-liniji već poznatim smjerom, te je 

 došlo do stvaranja amfiblastule sa. sekundarno istisnutim spongulocelom. Kaošto 

 ne smijemo uzeti /.a spongulu klatrine, da je kada živjela kao samostalni orga- 

 nizam, tako hi to još manje mogli uzeti za đemospongulu ili amfiblastulu; to su 

 prave ličinke. 



D. Shvaćanje metamorfoze. 



Kod svili osobitosti, kojima se odlikuju spužve, najčudniji je svakako tako 

 zvani obrat slojeva (reverzija), kako je sasvim općeno opažen za metamorfoze u 

 ontogenezama različnih spužava. Delage je stoga nazvao spužve Enantiozoa. 

 Ta je pojava zadala najvećih teškoća za poredbu prilika u spužava, s prilikama 

 drugih metazoa, a racionalnom shvaćanju stavila je najvećih zaprijeka. Iz prijegleda 

 o različuini shvaćanjima spužava može se razabrati, da se s više strana pokušavalo 

 rastumačiti tu pojavu, no ni za jednu ne možemo reći, da je uspjela. Većinom se 

 zato uzima, da je obrat slojeva ne samo larvalna stvar, nego da se dogodio u 

 filogenezi odrasle spužve. Odatle su opet nastale silne težkoće za poredbenu mor- 

 fologiju, iz kojih nema drugog izlaza, nego da se čitava spongula shvati kao 

 larvalni produkt prilagodbe na planktonski način života, kako mi to ovdje činimo. 

 S toga se dakle stajališta mora čitava pojava metamorfoze promotriti, a treba 

 naglasiti, da i kod toga ostaje kao glavni biološko fiziološki faktor promjena 

 načina života. 



Postavimo li se na to stajalište, postaju za nas suvišna mnoga pitanja, koja 

 su se prije nadavala, a na koja nije bio moguć odgovor, koji bi zadovoljio. 

 Prije svega nastaje pitanje, u kojem je organizacionom stanju slobodno plivaj uće 

 odrasle spužve došlo do prijelaza k bentoskom načinu života? Ako ih je skele! 

 tik prisih,, na taj korak, kako se najčešće uzima, onda to nije mogla biti „blastea". 

 Je li možda u svake razvojne linije posebno, i u drugom organizacionom stanju, 

 proveden taj prijelaz i zašto'.-' Zašto plazi ličinka za metamorfoze po podlozi? 

 Zašto je invaginaeija izuzetak, a neuredni obrat pravilo za metamorfoze spongule? 

 Zašto baš „primitivne" klatrine nemaju iuvaginacije. nego OscarellaV 



I/a obavljenog plutanja vraća se spongula svome ishodištu, t. j. dnu. Re- 

 dukcija bičastih stanica i njihovo pojedinačno premještanje u nutarnjost ne bi 

 bih. nužno, da je filogenetski. razvoj tekao neprekinuto od odraslog praoblika, 

 ■na sponguli. Ovako pak vidimo jednu regresiju, koja tako duboko zasjeca, da 



sve stanice dobivaju indiferentan jednoličan izgled, pa da rezultira potpuna slika 

 i prilika plazavog praoblika spužve. Već ličinka naše klatrine ne predstavlja naj- 

 niži mogući tip Bpongule. I' takve bi ličinke početak dediferenciranja bičastih 

 stanica dolazio zajedno s aktom zasjedanja. (' naše spongule javlja se početak 

 regresivnog razvoja bičastih stanica odmah pošto je larva sačinjena, još prije 



je isplovila u otvoreno more; to .joj naravno odmah skraćuje trajanje te 

 slobodo, no pospješuje sam razvoj do odrasle životinje. 



Ako sad promotrimo, kakve to stanice najprije ostavljaju vesla, pa se po- 

 vlači u mirnu nutarnjost. vidjet Ćemo, da su to pored budućih reproduktivnih 

 inica one. koje imaju služiti poslije kao pomoćne, potporne i zaštitne stanice 



bitnome dijelu Bpužve hoanodermu. Upravo bi se protivno imalo očekivati 



