- 127 — 



drugu pojavu. U spužava je stvar bila sasvim drugojačija. Tu je hranidba vezana 

 na strujanje vode, iz koje se imaju uhvatiti hranidbena tijela Imikrofagija i me- 

 zofagija, ako se radi o nešto krupnijoj hrani). Struju treba dovesti i odvesti, po- 

 vršina treba da je što veća, izerpena struja treba da se odijeli od svježe. Svi ti 

 faktori zajedno s morfogenetskim (ovamo spada i raspoloživ građevni materijal) 

 doveli su do onoga, što na spužvama zaista vidimo: do spužvaste grade, koja je 

 uvjetovana stvaranjem nutarnjih komorica i spojnik- kanala, no to se nije moglo 

 postići najedamput. a nije to išlo do u pojedinosti ni jednim te istim putem u 

 svim razvojnim linijama. Svakako ne bi spužvama pored njihova načina hranidbe 

 bilo pomoženo stvaranjem jedinstvene nutarnje probavne šupljine, pa makar ona 

 i bila poslije u korma izvučena u cijeli gastrovaskularni aparat, kad je samo 

 jedan otvor na raspolaganju (usta I. 



Bičaste stanice praspužve već su stekle osobitu svoju polarizaciju, t. j. svaka 

 je imala svoj slobodni kraj s bičem i s drugim plazmatskim nastavcima, udešenima 

 za hvatanje plijena, te bazalni kraj, kojim je usađena u galertu, i kojim stoji u 

 organskoj svezi s cijelošću u prvom redu za promet hraniva soka, a i za primanje 

 i davanje osjeta. Ta je polarizacija uvijek nešto konstantno, te se ne da naprosto 

 promijeniti. U funkcionalnom stanju, dakle na odraslom organizmu, mogu te sta- 

 nice postati nutarnjima samo postepenim zakretanjem cijeloga epitela. Samo 

 tako mogu one uz očuvanje svoga prvobitnoga polariteta dospjeti u nutarnji po- 

 ložaj, t. j. svojim slobodnim, bičastim krajem gledati prema nutarnjoj šupljini 

 (okret za 180°)'. 



Na praspužvi toga organizacionog stepena možemo razlikovati izraziti pola- 

 ritet ne samo u krupno-morfološkoni pogledu, nego i u histološkom, a naravno 

 po tome i u fiziološkom pogledu. Bazalni dio praspužve, i to po svoj prilici ne 

 samo taban, nego i prelazni nešto stegnuti dio prema kuglastom dijelu, koji nad- 

 visuje podlogu, čini nožni dio, koji je skroz pokriven ameboidnim pinakodermnim 

 epitelom. i distalni izbočen dio, s ispunjenim pleromom a pokriven samo hoano- 

 dermom. Tijekom daljega razvoja na odraslom organizmu slabo se mijenjaju pri- 

 like nožnoga dijela. Taj ostaje i dalje pinakodermalan, a stanice čuvaju svoj ne- 

 diferencirani ameboidni karakter. Na distalnom dijelu naprotiv odigravala se 

 glavna morfološka diferencijacija u naprednom smislu; tu je došlo do postepenog 

 premještanja probavnog hoanoderma (Halfu u r je naprotiv držao pinakodermni 

 epitel probavnim) u nutarnjost, kako smo istakli, u jednu ruku u svrhu poveća- 

 vanja površine, koju je optočila struja, pa za bolje izrabljivanje uvedene struje, a 

 u drugu ruku u svrhu zaštite hranidbenog epitela, koji je na izbočenoj površini 

 odviše eksponiran. Mjesto ponirućeg hoanoderma zauzima pljosni pinakodermni 

 epitel i to što dalje sve više, tako da u recentnih spužava hoanoderma uopće na 

 površini nema. Pinakoderm je nožnog dijela zauzeo čitavu slobodnu površinu, te 

 je poslije što više zašao i u nutarnjost, da obloži dovodne i odvodne kanale 

 i prostore. 



Pitamo sada, mogu li se ti' promjene u filogenezi odrasla oblika, kako ih 

 mi zamišljamo, nazvati obratom slojeva? Premještavanje prvobitno izvana polo- 

 ženog probavnog epitela, kako već napomenusmo, u nutarnjost organizma jedna 

 je sasvim općena pojava, koju moramo suponirati za filogenije svih metazoa bez 

 razlike. U čemu je dakle ta osnovna razlika za način provedbe toga premještenja 

 između spužava i ostalih metazoa. koja je dala povoda mišljenju o obratu slojeva 

 u spužava? Te razlike zaista ima; ona se ističe poimence u ontogenijama, ako 

 ispoređujemo ontogenije spužava i celenterata. kao najbližih susjeda metazojskih 

 spužava. Po srijedi je pitanje polariteta i odnos tog polariteta u Učinaka prema 

 odrasloj životinji. 



U jednom su i drugom slučaju ličinke planktonski organizmi, a odrasli oblici 

 bentonski (u celenterata je osnovni oblik, a to je polip, redovno bentonski, dok 

 su meduze, kojih među antozoima uopće nema. izvedeni oblici, naknadno umetnuti 

 u generacioni krug knidarija). Prilike s obzirom na polaritet odrasle praspužve 

 netom smo izložili. Polaritet je u nje jasno istaknut: bazalni dio služi za lokomo- 

 ciju, a distalni poglavito za hranidbu (površina). Ako uzmemo, da je spongula već 

 za tog organizacionog stanja odraslog oblika dosegla oblik blastosfere ili blastule 



