- 151 - 



relativno ua stvaranje komori ca. Halisarea (M et se h n i ko f f. 108), koja po 

 krvnom srodstvu stoji najbliže oskareli. čini komorice u ontogenezi načinom. 

 koji je za demospongije tipičan. 



N. Ontogeneza spongile. 



Ontogeneza spongile pruža nam krasnu priliku, da pokažemo valjanost našeg 

 stajališta u racionalnom tumačenju neobičnih ontogenetskih događaja u spužava. 

 Ontogeneza slatkovodne spongile zadavala je nauci mnogo teškoća. Budući da je 

 to spužva slatke vode, ne mogu se očekivati prvobitne prilike. Cijeli niz istra- 

 živača bavio se njome, a rezultati su bili veoma različni. Goette (41) je tvrdio, 

 da spongula spongile kod zasjedanja i metamorfoze odbacuje posve larvalni ek- 

 toderm, površinske bičaste stanice, pa da se definitivni ektoderm stvara iz em- 

 brionalnih dotično entodermnih stanica, (on ih zato tako zove, jer su u spongulu po- 

 loženi) koje su već nakupljene ispod bičastih. Kako to ni u jedne druge spužve 

 nije bilo opažano, izazvala je ta tvrdnja nepovjerenje. Ganin (39) zato „na 

 laži", da se larvalni ektoderm pretvara direktno u definitivni, a komorice čini 

 naravno opet „entoderm". Kod toga je ostalo, dok nije Del age otkrio pojavu 

 ,.obrata slojeva". No za razliku prema ostalim spongulama nije po D e 1 a g e-u 

 u spongile pretvorba bičastih stanica u hoanocite direktna. Kad bičaste stanice 

 tunu u nutarnju masu (naš spongulocel s pinakocitama i s indiferentnim stani- 

 cama), pograbe neke ameboidne fagocite bičaste stanice, drže ih neko vrijeme u 

 sebi. da se u tom stanju reduciraju, te ih po tome opet izbacuju u reduciranom 

 stanju. Tek onda se diferenciraju u hoanocite. Neke bičaste stanice kod toga 

 ipak zaglave. NSldoke (1221. koji je poslije istraživao razvojnu povijest spon- 

 gile, tvrdi, da se tu radi o potpunoj fagocitozi. Bičaste stanice, kad stanu to- 

 nuti, propadaju posve, a proždiru ih fagocite lamebocite). Imao bi dakle Goette 

 pravo samo s tom razlikom, što bičasti epitel ne propada u cijelome da bude 

 odbačen, nego propada za metamorfoze putem fagocitoze. 



Ako bičaste stanice ovim ili onim načinom propadaju, moraju komorice po- 

 stajati iz drugih stanica, a to su indiferentne stanice. Da te indiferentne stanice 

 imaju u spongule veliku ulogu, znalo se odavna. One produciraju ne samo spolne 

 produkte, nego i nespolna rasplodna tijela: gemule. Sigurni dokaz za to, da bar 

 dio komorica postaje doista iz indiferentnih stanica, a ne iz bičastih, kako to 

 inače biva u svih spongula. vidimo u tome,, što neke spongule čine po koju komorieu 

 već unaprijed, dok još spougula slobodno pliva, a bičasti je epitel aktivan i in- 

 taktan (W i e rz e j ski, 170). Po Evansu (35) postaju komorice svaka iz po 

 jedne indiferentne stanice. Ako već ne sve komorice. postaje ipak jedan dio 

 njih u ličinke spongile iz nutarnjih indiferentnih stanica: za nespolnog rasploda 

 postaju naravno sve (u gemule) tim načinom, koji ima biljeg sekundaruosti. 



Ta se neobičnost i nepravilnost dade lako rastumačiti s našeg stajališta. U 

 svake više diferencirane spongule ima tri vrste stanica : prije svega uvijek vanj- 

 skih bičastih stanica, koje pokrivaju bilo cijelu površinu, bilo jedan dio (uvijek 

 bar prednji pol . Pored njih ima indiferentnih stanica, koje su prvobitno služile 

 samo produkciji spolnih produkata i pinakocita, većinom nutarnjih. Prva vrsta 

 stanica ima izrazit larvalni karakter. Kako je na njib prenesena osnova za 

 stvaranje hoanoderma, postala je nužda, da se svaki put kod završetka larvalnog 

 perioda života reduciraju najprije bičaste stanice napuštajući povremene larvalne 

 osobine, nastale u svezi sa slobodnim plivanjem. Što su više bičaste stanice ti- 

 jekom ontogenetskih serija postale specijalnije, to radikalnija je postajala nji- 

 hova metamorfoza. Analognih slučaja ima u embriologiji dosta. Ta pretvorba 

 tekla je sve teže. Pored toga su u svezi sa specijalnim metodama ncspolnoga 

 rasploda indiferentne stanice osim za spolne svrhe bile sve više povučene u 

 inake morfouenetske procese (pupanje. regeneracija, ponovna diferencijacija iza 

 involucije, stvaranje pupova i gemula, sarađivanje kod općeg rasta). Indiferentne 

 su dakle stanice stekle postepeno sposobnost, da stvaraju bez ikakvog spolnog 

 akta svaki dio spužve, dakle i komorice (regeneracija. gemulacija). To se svojstvo 



