14 — 



kc 



oos 



m 



001 



a širina neko 5 ;* (slika 7 d — /'. Q postav- 

 ljenih je knida stanična plazma nakupljena 

 na bazalnom kraju, te je pričvršćena na ga- 

 lertasti pogranični bIoj. Stanična se plazma 

 može prema potrebi produljiti u drškasl 

 nastavak, kakav se često vidi a korinida 

 (slika T 6). I taj nas karakter upućuje na 

 to. da su te knidne nakupine nastale poradi 

 redukcije glavičastih tentakula. Na eksplo- 

 zionom polu čini plazma potpunu napravu, ku- 

 jom se putiće eksplozija: plazmateku kapicu 

 i knidocil, koji znatne nadvisuje opću po- 

 vršinu, tako da svi knidocili zajedno čine 

 površinu knidnih nakupina trnovitom (slika 

 7 6 i g). Bazalni dio knidne niti ima po tri 

 bodežasta šiljka ili trna. koji su unutra slo- 



©I I ženi u jedan šiljak, a ovaj se upravu dotiče 



kapsularaog poklopca. Nema sumnje, da taj 

 trodjelni šiljak ima mehaničku zadaću: po- 

 tiskivan iznutra, istisne iz okvira kapsulin 

 poklopac i tako omogući prilaz obilne vode. 

 da muže nastati faza velike eksplozije. I na 

 nebojadisanim knidama, mogu se raspoznati 

 pojedini nutarnji dijelovi (slika 7 In po 

 raznoličnom svijetlenom lomu (boje od in 

 terferencije I. 



Balokorina podaje divan primjer diobe 

 rada s obzirom na knidne prilike. U hra- 

 nidbenog polipa ima samu dva mjesta, na 

 kojima se knide postavljaju i upotrebljavaju. 

 a to su dvije ružičaste nakupine na glavi- 

 častom dijelu polipa. Mladih knida U raz- 

 voju može se naći samo u površinskom di- 

 jelu hidrorizinog ektoderma. Sto više: ni u 

 ektodermu polipovih pupova ne nastaju 

 knide. nego dolaze gotove u pup. Kao na- 

 doknada za potrošene knide dolaze knido- 

 cite sa već dogotovljenim knidama. ali još 

 bez knidocila i/, hidrorize. U halokorine se 

 može prekrasnu motriti to putovanje knida 

 (Hadži 17. 18). Budući da su knide znatnu 

 deblje od ektodermnib stanica drškastoga 

 dijela, to one. putujući, poput ameba, naprijed 

 to jest pnina gore a uvijek po bazalnom 

 kraju kapsule, nadižu površinu, tvoreći sjajnu kvrgicu, koja se vrlo ističe (slika 

 7 a i i). Kad velika knida putuje u vrlo ispruženom ektodermu ugne ona i po- 

 graničnu lamelu prema entodermu, što je veoma razumljivu. Ni' muže biti sumnje. 

 da je knida. kuja putuje pod ovakvim prilikama, izvrgnuta znatnom pritisku, a 

 ipak ona ne eksplodira. Ova pojava govori jasnu protiv mišljenja nekih autora 

 ( \\ ili 59), da bi pritisak na kapsulu, kuji dolazi izvana, bio glavni razlog eksplo 

 ziji (mehaničku istjeravanje knidne niti). Nipošto nije vjerojatno, da bi slabe 

 kontraktilne niti. kuje neki pisci nalaze oko kapsule, mogle izvesti jači pritisak 

 na kapsulu nego što je pritisak, koji nastaje najjačom kontrakcijom tjelesnih 

 mišićnih vlakanaea. 



b. Entoderm. 



»!lcde opć.ene građe entoderma vidimo u halokorine oživotvoren tip. koji 



je u korinida čest, a vrijedi kao pravilo u roda Myriothela, kako to ističe Broch 



trana 9.), raspravljajući o sistematskoj vrijednosti nutarnje građe u atekatnih 



S 1 i k a 7. Halocorynt epizoicu Hadži. 



i knidocite. a uzdužni rez kroz sti- 

 jenu drškastoga dijela gaatrozoida a putu- 

 jućom knidocitom n subepitelijn ektoderma. 

 //veliku knida postavljena u oralnoj knidnoj 

 rozeti s plazmatskim tijelom, koje je izvu- 



i držak, c velika knida. kad ju se 

 gleda odozgo. <l f male knide; rt sama 



la 89 atrane. c odozgo, /' . 

 - knidocitom <i postavljena knida ve- 

 like vrste a knidocitom. // sama kapsula 

 velike knidocite; različno označeni dijelovi 

 sadržaja imaju različne boje interferencije 

 ako nijesu bojadisani. / veoma povećana 

 putujuća knidocita u snbepiteliju ektoderma 

 s aktivnim pseudopodijem ',"- .'. i ektoderm ; 

 h bodež i-tileii sastavljen od tri trna; dr 

 držak: /.< knidocil; /./ pnklnpćić kapsule; p 



at-ka kapica eksplozivnoga pola kni- 

 docite : /' k putujuća knidocita; n nukleus 

 knidocite. 



