— 28 — 



u. i mučan način rekonstruirao sve razvojne stadije meduza, što je stim teže. Sto 

 su zrelije meduze mnogostruko i nepravilno složene u pretijesnoj gonoteci. Posao 

 je potpuno uspio, pored dobrog stanja fiksacije i konzerviranja, te uspjelog 

 bojadisanja. 



Materijal našega oblika nađen je u tri maha. Za prve plovidbe . : Vile Ve- 

 lebita" bilo je lafoeine u blizini otoka Dolina na prolazu iz Kvarnerola u Pla- 

 ninski prodor na sargasu, izvađenom dne 29. augusta 1913. Taj su put bili go- 

 nangiji lijepo razvijeni. Za druge plovidbe nije lafoeina nađena (novembar 1913.). 

 Za treće plovidbe nađena je lafoeina u Kvarnerolu na sargasu izvučenom iz mora 

 između postaja (' 7 i C 9a, dok je parobrod plovio (dne 24. februara 1914). Za 

 četvrte plovidbe ponovno je lafoeina nađena u južnom Kvarnerolu na plutajućem 

 sargasu kod postaje C 8a (dne 17. maja 1914.'. Nije isključeno, da je i Pieper 

 l47i imao pred sobom lafoeinu, a ne uvijek kuspidelu, jer ili se veoma lako može 

 zamijeniti. Na to upozoruje i Hincks 1 ). te je sam podvrgavao reviziji stariji ma- 

 terijal, da se uvjeri, nijesu li možda sve kuspidele napokon lafoeine, pak se 

 uvjerio, da tome nije tako 2 ). Ako se može zamijeniti vrstu L. lenuis M. Sara 

 s kuspidclom, onda će to još lakše biti za L. vilae-velebiti, u koje su maliozoidi 

 mnogo manji i rjeđi. Da naša lafoeina nije ni malo rijetka, razabire se otuda, što 

 sam je u tri maha našao. Isto kao i kuspidela može se i lafoeina poradi sitnoće 

 lako izmaknuti pogledu istraživaoca, osobito ako materijal nije dobro fiksiran i 

 konzerviran. 



1. Morfologija trof osorne. 

 A. Građa kor ma. 



Naša lafoeina ima tipično puzavi stolonički korinus, koji rado živi epizoički 

 na takvim liidroidima, koji tvore stabalčaste korme. Za razliku prema Levinse- 

 novoni obliku Daš oblik niti ne kuša da tvori rizokaule; u tome je jednak 

 Sar sovom. Ja sam lafoeinu redovito našao na obeliji i boungainvilliji, ne daje dakle 

 prednosti plumularidama, koje imaju nematofore, jer ih sami imaju. Očito je, da 

 planula lafoeine nema specijalizirani afinitet prema stabalčastim liidroidima, koji 

 imaju posebnih obrambenih uređaja. Levinsen je našao vrstu Luta/ina tenuis 

 Sars na hidroidu. a vrstu Cuspidela humilis na Halecium crenulatum. Sars je 

 redovito nalazio lafoeinu na drugim hidroidima ii na atekatnim) a jednoć- na 

 stabljici mopsee (gorgoniđ). I po Hincksu 2 )se L. tenuis drži drugih hiđroida, a 

 veoma rijetko mahovnjaka ili cijevi sabele. Pored sitnoće hidranata i potpune 

 puzavosti razumljivo je. da ti hiđroidi traže u epizoizmu bolju priliku za eksi- 

 -teneiju hidroidima, koji uspravno rastu. Levinsenova vrsta Lafoeina mazimo po- 

 stala je nezavisna od podloge, jer joj hidroriza može primiti karakter specijaliziranog 

 rizokauloma s centralnim cijevima, koje ne nose hidranata, i s perifernim, koje 

 podržavaju one prve n uspravnom položaju (Broch 6, Levinsen 36). Kako 

 pisci ne ističu, da bi ova lafoeina nastavala epizoički druge hidroiđe. to ona ja- 

 mačno postoji i sama o sebi. 



Bitiriom obavijena hidroriza imade u poprečnom rezu ovalni prerez laku. 

 da odozgo gledana ima širinu od neko 0"02 mm, a sa strane gledana tek 

 0*025 0'03 min. Hidroriza b pomoću hitina dobro prijanja uz podloga, te se teško 

 snima .- nje D rastu hidrorize nema nikakve osobite pravilnosti, poprečnih ana- 

 stomoza ima manje, a smjer rasta je u glavnom uzdužan, slijedeći bidrokaulus 

 hiđroida. koji služi kao podloga. Bez posebne pravilnosti izlaze iz hidrorize go 

 tovo sjedavi hidranti, ali nikada nagnuto. Još su mnogo rjeđi nematofori (maho 

 zoidi). koji izlaze tu i tamo međa hidrantima direktno iz hidrorize. Jednak je 



i Sincks. « > i ■ Deep-water Hydroida trom [celand. Anu. Mag. Nast. Ilist. 

 i. Vol. \'[I1. 1874. p. 150. 



T. Hincks. Notes on Norwegian Bydroida l'rom Deep-Water Ibid. p. L34. 



