32 



kako je membrana mekana i dosta visoka (neko 0'08 mm), dopušta, da se polip 

 uaginje na sve strane (slika 12 c, e). Poreci svega toga nije /uporna membrana 

 savršeno meka. Da u nje ima nešto elasticiteta, vidimo i/, njenoga vladanja, dok 

 se polip natrag uvlači u teku. Kazličnost slika, koje kod toga vidimo, stoji 

 uveliko i do brzine, kojom to polip čini. Ako se polip polagano povlači, ostaje 

 membrana u istom položaju (na pola ispružena), jer je površina polipa posve 

 glatka. Tentakuli moraju se složiti oz glavnu os, da mogu proći, pak tako pro- 

 širuju ponešto otvor, kad se zavlače, ('im je njihova baza prošla preko ruha. 

 onda se steže rub. jer je navikao biti n tom položaju; posebne naprave za za- 

 tvaranje nema i ne treba Steže li se polip naglo (slika 13.), pa nadođe li ten- 

 takularni vijenac najednom i još nepotpuno stegnut do zaporne membrane, sva se 

 zaporna membrana može zasukati (nabrati) poprijeko, a kad se polip potpuno za- 

 vukao, ispruži se membrana u prvotni položaj. Drugiput povuče polip, kad se 

 povlači, zapornu membranu za sobom, pa se ova iskrene prema unutarnjosti 

 (slika 12 a), a može u tom položaju i ostati i iza kako se polip potpuno za- 

 vukao, jer očito ne dostaje elasticitet donjega ruba membrane (osobito nešto 

 istrošene), da je sam po sebi opet izvrne. Membrana će dospjeti n običajni po- 

 ložaj tek onda. kad se polip ponovno spremi na izvlačenje iz teke. Svakako će 

 postepeno uvlačenje polipa biti normalno. 



Na polipovu slobodnom kraju 

 a oko konične proboscide postav- 

 ljen je vijenac od neko 22 konča- 

 sta tentakula. Tentakuli su podjed- 

 nako armirani malim duguljastim 

 knidama, inače nema nigdje postav- 

 ljenih knida. Kad je polip ispružen, 

 proboscida se splosne i proširi, a 

 tako i baza tentakularnog vijenca, 

 tako da izlazi glavičasto proširen 

 dio. Tentakuli se postave kao latice 

 cvijeta u jedan krug. Na kontrako- 

 vanom je polipu proboscida stisnuta, 

 visoka i opkoljena tentakulima kao 

 uspravnim zidom, a tentakuli ispu- 

 njaju čitav prostor nad probosci- 

 dom, da se mjesto u teki što bolje 

 upotrijebi, pak se tako odozgo vide 

 samo vršci tentakula (slika 14.). 

 Tentakuli su solidni ali nijesu su- 

 više proživi. U histološkom pogledu 

 vladaju veoma jednostavni odnosi. 

 Ektoderm je nizak i mišičast. Samo 

 su u entodermu proboscide okup- 

 ljene žljezdaste stanice, inače ima 

 samo nijehtirastih mišično-epitelnih 

 koje se za ispružena stanja polipova napune vodenastim 



Slika 14. I.tifni nm mlae-velebiti Hadži. <i svjež 

 operknlami aparat, ako ga gledamo koso odozgo - 



/usukanim krajem Bučnim ćuperku. b isti operku- 

 larni aparat .sa strane, rub opei-kulariic membrane 



prema teci neSto je pretjerano istaknut na crtežu, c 

 izrabljeni operknlarni aparat. <i točno odozgo gledan 



Operkularni aparat, vide se sami vr-ei tentakula. 



hranidbenih stanica. 

 sokom. 



C. Razvitak hidrant ovih pupova. 



a. Tvorenje hidroteke. 



Ontogeneza hidranta zanima nas a prvom redu poradi zapornog uređaja 

 Kramp je potanje istražio ontogenezu kuspidelina hidranta, a ja sam. prikazu- 

 jući razvoj kamele, potanko raspravio to pitanje na poredbenoj osnovi. Za ku- 

 spidelu je najprije Brooh (6), a onda Kramp (34) iznio, da u nje postaje oper- 

 kularna membrana od pojasnog ili rubnog dijela tjemene ploče (bidrantova ruba). 

 Kro\ tjemene ploče cjstaje oštro odijeljen a veoma je tanak. Kad se tjemena 



