— 48 - 



i aetala meduza sa želudačnim drškom ili bez njega, a osim toga. da li bi ciri 

 mogli nastati eventualno kasnije za slobodna života. D naše su lafoeine odnosi 

 p •voljniji. pa ćemo moći točnije odrediti kamo spada njena meduza. 



1). Prvi odsjek razvitka. 



O najranijim stadijima razvitka nemam mnogo da kažem. Osnova pupa postaje 

 aktiviranjem ektoderma i entoderma, a kod toga se s površine višeslojnog ekto- 

 derma dijeli jedan sloj veoma spljoštenih stanica, tvoreći zaštitni ovoj ili plašt 

 (tuniku). Entokodon i četiri radijalne cijevi zasnivaju se na normalan način. Sub- 

 umbrelina šupljina postaje veoma prostranom, te se čitav meduzin pup istegne 

 D dužinu (slike 10. i 21.). Iz dna subumbrelarne šupljine izraste omašni manubrij; 

 u to je doba već i velarna ploča izvučena, al se ona u sredini sve većma ista- 

 njuje. dok se napokon ne otvori; kroz taj velarni otvor kasnije navru neobično 

 jako razvijeni tentakuli. jer nemaju dovoljno mjesta u preumbrelarnom prostoru. 

 Neobično se bujno razvija rubni dio umbrele. tako da doskora dosegne visinu 

 čitave umbrele (slike 19. i 21.1. Duguljasti oblik nieduzina pupa u lafoeine 



s I i k :i 21. Lafoeina vUae-oelebiti Badži. Gonot'ori u razlićnom stanju razvitka. 

 a uzdužni rez kroz gonangij; gonofor sa dvije rubne nabrekline i neprobrjenim 

 velom, b u tuniku omotani gonofoi s probijenim velom. «-■ čitav napredniji 

 gonofoi sa Četiri rubne nabrekline; ostali se privjesci ombrelarnoga tuba ne 

 mogu raspoznati na cjelovitim preparatima. 



uvjetuje u velike cjevasti oblik gonoteke: u kamele vidjeli smo, da se meduza 

 mogla razvijati i u širinu. 



Poznavanje diferenciranja umbrelarnog ruba od odlučne je znatnosti po od- 

 ređivanje meduze; na te sam pojave obratio glavnu pažnju. Cim su se radijalne 

 cijevi izvukle i subumbrela se produbila, počinje se i rub umbrele debljati na dva 

 mjesta i to tako, da se gastrovaskularna šupljina nastavlja iz radijalne cijevi u 

 entodermnu osnovu rubne nabrekliue (slika 21. a, bi. Obje se rubne nabrekline 

 silno povećavaju, jer se povećava i gastrovaskularna šupljina i epitelija. a oso- 

 bito se podebljava ektoderm. U ektodermu rubnih uabreklina kao i čitave eksum- 

 lirele pojavljuju se male duguljaste knide. Vršak rubne nabrekline izraste dalje 

 a solidni nastavak, a to je rubni tentakul (slika 22.). Pored tog središnjeg so- 

 lidnog nastavka, koji veoma naglo raste za daljnog razvitka, te se svakojako svija 

 jer nema mjesta i potiskuje veluin prama subumbrelarnoj šupljini te prodire u tu 

 šupljinu, izraste iz svake rubne nabrekline desno i lijevo po jedan solidni na- 

 stavak, koji u rastu znatno zaostaje za središnjom izraslinom; to su pobočni na- 

 stavci ili ciri (slika 22. i 23.). Osnova čira može se lijepo raspoznati na rezu, 

 koji je dohvatio rubnu nabreklinu tangencijalnu islika 23 d). pa se može lako 



