— 56 — 



Gonosoma. Gonanti imaju gonoteku istoga oblika i građe kao 

 hidrotcke, samo što su veće. Na blastozoidu se razvijaju lopto 

 meduze roda Mitroeotna rlaeckel. Posebno ime roda za meduzoidnu 

 generaciju ima se voditi .samu za prijelaznoga stanja, a kasnije ima da otpane. 

 jer je sasvim suvišne, [sporedi: Had/, i. 22. strana 62.). 



Rod Lafoeina M. Sars inu ovu karakteristiku: Trofosoma: Puzavi ri'zo- 

 s t o 1 o n i č k i kor mi. I/, hidro rize izlaze hidranti, koji su odijeljeni 

 od nje, na bazi su stegnuti, a imaju i dijafragmu. Zaporna je 

 membrana samo po svojoj tankoći odijeljena od gornje partije 

 hidroteke, a izlučuje ju zaobljena glavica pupa; između nje i 

 kr ovi e a n e m a /. a r a z v i tk a o š t r a liri d a. Uzdužni s u n abor i z a p oru e 

 membrane nepravilni, a rub je zatvorene membrane zasukan. 

 Tanki mahozoidi (nematofori) zatvoreni u raahoteku (nemato- 

 t e k u) s rupicom n a v r š k u. armirani sa nekoliko velikih k n i d a. 

 Gonosoma: Gon auti s gon ote kom. koja je slična hidroteei, ali 

 mnogo veća. Na blastozoidu pupaju 1 ep to med uze, koje se oslo- 

 bađaju sa 4 radijalne cijevi, sa 4 rubna tentakula na omašnim 

 rubnim n a b r e k 1 i n a m a, i z k o j i h i z 1 a z e p o d v a e i r a; na o bj e m a st ra- 

 nama svakog tentakula po 2 zatvorene statociste (derivati veluma, 

 meduza se razvija vjerojatno u euheilotu). 



Budući da se navodi pisaca o Levinsenovu obliku Lafoeina mastima ne 

 slažu s tom karakteristikom, predlažem, da se za taj oblik osnuje nov rod po 

 imenu obretnika: 



Levinsenia g. n. Kor mi izrastu u rizokaulična osobito građena 

 drvca. Veliki hidranti prelaze neposredno u čitavoj širini iz h i- 

 drorize (rizokaul oma), a dijafragme nema. Polip je pričvršćen 

 na teki poviše nabrane baze hidranta. Operkularni aparat do- 

 nekle sličan onome u kuspidele. Veliki mahozoidi posve zatvo- 

 reni u mah ote kn. a ispod krajnog otvora velika je nakupina 

 malih kn i da, koje ni jesu u jednom redu. Gonosoma: Gouanti t. j. 

 gonoteke odgovaraju po obliku i veličini hidrantima, na blasto- 

 zoidu niču s j e d a v i g o n o f o r i. j a j e s e u g o n o t e e i r a z v i j a u p 1 a u u 1 u. 



S obzirom na vrstu možemo konstatirati, da se naš oblik specifično razlikuje 

 od poznatih vrsta roda Lafoeina. Najbliže stoji naš oblik prototipu roda, vrsti 

 /.. tenuis M. Sars (opisanoj po G. 0. Sars u. 48, strana 119 — 120.). Habitus korma 

 u obje je vrste isti (plazava hidroriza s pojedinačnim hidrantima, mahozoidima i 

 gonantima). Hidranti su u naše vrste gotovo za polovicu manji (neko 0'3 mm, 

 prema neko 0T> mm), a još je veća razlika u veličini i obliku mahozoida, pa su 

 i knide mahozoida veće u L. tenuis. I naše su vrste mahozoidi rijetki, dok u 

 /.. tenuis hidroriza je upravo njima načičkana. Gonosome ni jesam mogao ispore- 

 ilivati. jer koliko znadem nije poznata za vrstu L. tenuis. Još je nešto veća raz- 

 lika. Čini se, prema drugoj opisanoj vrsti L. longitheca .lailerliolm i/, antarktika. 

 Našem sam obliku dao ime po hrvatskom istraživalačkom brodu: „Vila Velebita." 



Ne slijedi i/ toga. što je Lafoeina vilae-velebiti opisana tekar sada. da je to 

 kakva rijetka vrst. Već taj slučaj, da sam je našao na tri razna mjesta, u mate- 

 rijala, sabranom samo za četiri vožnje ..Vile Velebita", dokazom je. da to nije 

 nipošto rijedak oblik. I'vjeren sam, da je Lafoeina čest kampanulinid, ne samo 

 u našem Jadranskom, nego i u drugom moru (kosmopolitizam euheilote !), al su 

 ga poradi situoće previđeli, pa i zamijenili s kuspidelom. Kad se jednom znade. 

 da mahozoidi mogu biti ne samo mali, nego i na rijetko posijani, pa kad se bude 

 više pazilo na njih. sigurno će se nalaziti lafoeine češće nego dosada. Svakako 

 je čudno, što je kuspidela dosada samo jedamput navedena iz Jadrana (Pieper, 

 47. s jugoistočne obale). Svaki sam put našao lafoeinu u Kvaruerolu na pluta- 

 jućem Bargasu. Iz toga se može zaključiti, da naša lafoeina nije hidroid, koji se 

 drži poglavito duboke vode, jer Bargasum ne raste u dubljiui. U tome je, čini 

 sr. znatna razlika prema vrsti Lafoeina tenuis M. Sars. ( Idmali je prvi put nađen 

 taj oblik kod Lofota u dubljiui od 300 hvati, a '!. ( >. Sars ga je nalazio u du- 

 bljinama od 60 100 hvati (G. < > Sars. 48. strana 130 121.1. l' Hineks (1. c. 



