63 



i pašnjaka. U Krapinu su došli 5. srpnja, uputili se na Krapinski grad i tamo 

 našli ovo bilje : Asperula longiftora, Dituitlni* vagi uatua, Anthemis tiuctoria, Linum 

 hirsutum. Calamintha offiemaMt, C. thymifolia, Alyssum Schlosseri, Hyperium hir- 

 sutum, U. elegans, Calamagrostis montana. Poa hybri,da, Silene atites, Sedum n- 

 flexum, Campanula rotundifolia. C. petraea, C. eliptica itd. 



U svojoj hrvatskoj radnji bilježi Vukotinović za Krapiuu kao po- 

 rjede bilje samo : Xeranthemum eylindraceum, za susjedne bregove pak prama 

 Radoboju Medicago carstiensis, a za planinske šume Ostrya carpinifolia. 



Ovo bilje zabilježeno po Vukotinoviću htio sam da „revidiram" pak sam 

 ga potražio u njegovu herbaru ; u njem sam iz Krapine našao samo ove tipove: 

 Calamintha thpmifolia (br. 2238.), Anthemis tinctoria („Kod staroga grada Kra- 

 pine 22. VII. 1879. U Zagorju kod Krapinskih Toplica 29. VI. 1863.; br. her- 

 bara 1434.") i Medicago carstiensis uz ovu bilješku : „Na bregovih kod Radoboja 

 i Krapine. .luli. 1853." — „Kod Radoboja i Pregrade. Juni 1869." (br. herbara 

 3221. )' Campanula rotundifolia pohranjena je u Vukotinovićevu herbaru (br. 2014.) 

 sa Vidovćaka kod Varaždina. C. petraea sa Moiite Balda iz Italije (br. her- 

 bara 2048.), dok C. eliptica nema uopće; Xeranthemum cglindraceum ima Vuko- 

 tinović iz Podsuseda, gdje je ta biljka u vinogradima brojna (br. herbara 

 1955.) Dianthus vaginatus iz Francuske (br. herbara 5018.). Silene otites sa Vre- 

 bačke staze u Lici (br. herbara 5094.), ali nema sa Krapinskoga grada Asperula 

 cynanchica, Silene nutans, Dianthus croatieus, Companula pini/olia, C. bononiensis, 

 Limun flavum, a sigurno je, da ne rastu oko Krapine I nulu sguarrosa i Se- 

 necio dalmaticus. 



,,Syllabus Florae Croaticae" bilježi za Krapinu (p. 53.) Cineraria auran- 

 tiaca, dok sam ja oko ruševina staroga grada našao 25. ožujka g. 1915. C. 

 spatutifolia. 



Oko Krapine imala bi da raste i Primula auricula L. (,,In rupibus montis 

 Kalnik et Krapina. Apr. Maj. Syll. Fl. Cr., p. 98). koju bilježi i n Fl. Cr." 

 (p. 98.) za Ivančicu, Radoboj i Krapinu. 



Tražio sam ovu vrstu jaglaca u Krapini oko ruševina staroga grada, na 

 Jelenskim pećinama kod Podgore i na Pisanim pećinama kod Radoboja,^ gdje bi 

 joj bila „prava" postojbina, ali je .,n i jesam" našao, a da su je našli Sloser 

 i Vukotinović sigurno bi je bili pohranili u svojim herbarima kao rijetku 

 biljku. Oko krapinskoga grada i drugdje našao sam samo bujne pojedince od 

 Primula rulgaris i = F. aeaulis), koju Sloser i V u k o t i n o v i ć „ne bilje ž e" 

 za Krapinu. 



Na svom putu u Zagorje zaustavio sam se 14. srpnja g. 1915. u Krapini, 

 da ..revidiram" Gajevu Muru i da je. koliko je moguće, dopunim, što mi je 

 i pošlo za rukom. Drugog sam se dana spremio za goru Strahinćicu. a svoje 

 studije započeo oko Doliea i pribilježio već dovle i do sela Podgore biljki, 

 kojih Gaj „ne bilježi", a spadaju medu običnije ili obične tipove kra- 

 pinske H "re. 



Kad sam se od Podgore počeo ispinjati prama Jelenskoj pećini, osvje- 

 dočio sam se, da i tu ima biljki, kojih „nema" u Gaja, a bilo je takvih i na 

 Maloj i Velikoj gori. na Frukovim travnieima, na bpanićevoj 

 njivi, a pogotovu na Golešu, najvišem brijegu Strahinčice, s kojega sam se 

 spustio do Židovskog grada i Vilinih jama. Ova je ekskurzfja trajala 

 dvanaest ura, a u to sam vrijeme iskrižao Strahinčicu sa krapinske strane. * 



Dne 16. srpnja proučavao sam Horu u Krapini, u Dolcu i uz Krapinicu, pak 

 sam i tu našao biljki, kojih Gaj „ne bilježi". 



Da proučim i drugu polovinu Strahinčice od Jesenja do Radoboja, krenuo 

 sam 17. srpnja do prvog sela a odavle pod Gal o viceve p e ć i n e, koje sam 

 obašao kao što i susjednu stijenu Srebrnicu. Zatim sam pošao pod Ševnicu, 



1 Ja sam ovu biljku ubrao kod Pregrade 29. lipnja g. 1901. uz kamene, šumske 

 okrajke puta, što vodi na ruševine grada Kostelja. 



- o ovoj „reviziji" i o „prilozima" Gajevoj flori pisat ću a „Glasniku" lm. 

 prirod, društva, 



