— 66 — 



[inom (AiieniUla absynthium). Prema tjeme ni čama bregova ima i sada šuma, jer 

 đonle još nije dosegnula čovječja ruka. da goji kulturno bilje, dok se po ob- 

 rađenu tlu vide tek šumice ili skupine od drveća, koje je nekoć, kao hrastova 

 šuma. pokrivalo čitavu Strahinčicu. 



I većim visinama ima „travnika", ali još i pod Golešem obrađena tla 

 u. pr. 8 p a n i ć e v a njiva, a do nje V ruko vi t ravni ci, koji slaze i niz 

 pristranke brijega. 



Ostale bregove, brda i visove, pokriva na Strahinčici šuma. sa sjeverne 

 strane bukova, sa južne hrastova, koja je rijetko „čista", već „mješovita 1 ". Sume 

 pripadaju Krapini. Šemniei. Jesenju i Radoboju a zapremaju po podacima ko- 

 tarske šumarije u Krapini neko 727 jutara. 



Gdje se je u gori razvio vapnenac, ondje su vrela rijetka, jer je tlo pro- 

 kapljivo: gdje se je pak razvio lapor i pješčenjak, koji žitelji zovu „pjesnati 

 kamen", ondje ima vrela, potoka i potočića. Kod Jesenja je Ravinski potok 

 i Srebrnica, kod Strahinja Strahinski potok, kod Zutnice potok istog 

 imena, kod Radoboja jaki i zdeni potok Bijeli zdenci. U Podgori voda iz- 

 bija iz vapnenih .stijena tolikom snagom, da u selu kreće mlinska kola pak niz- 

 brdice hrli u Zntnicu, koja se dalje od Dolića sastaje sa Mac elj čičom, stva- 

 rajući K r a p i n i c u ili K r a p i n č i c u. 



Macelj-gora. 1 Ova se gora počinje kod Sutle, a svršava kod rijeke Drave. 

 Svojim duljim i većim (istočnim) dijelom pripada kao međaš našoj domovini, 

 dok se manji i kraći (zapadni) dio pružio u susjednu Štajersku. Gora ima više 

 kosa. povora. osamljenih bregova i brežuljaka. Od glavnog bila, u kom se ispinje 

 Mac elj (622 m). pruža se k istoku od potoka Ručice kratka Kamena gora 

 (489 mi. koja je tu i tamo neprohodna, ali šumovita. U prigorju pokrivena je 

 hrastom i smrekom, spram gore bukovom šumom. Glavno njezino b'ilo, složenu 

 od pet bregova, pruža se prama Previ j i 1 7f>0 m). najvišem isponu Macelj-gore. 



Prama istoku odvaja se od Macelj-gore Trakošćanska gora gdje do- 

 minira pjošeenjački Veliki Stog 2 , koji je naokolo obrastao jelovom (70" l( 

 i bukovom šumom (30"/„ i. S južne strane ima po njemu i hrastove šume. 



Na kraju je doline Cemernice Mali Stog, dug 1*5 km, gore nepro- 

 hodan poradi stijena pješčenjaka, koji se u šumi ispinje poput golemih balvana. 

 Gdje je prohodan, onuda vodi put na Lenkine pećine, koje su se također 

 nagomilali' u šumi svojim balvanima." 



Znatniji su još bregovi Trakošćanske gore : Ru e.i ca, M a 1 i V i h, Si j e n e c. 

 Bukovi Vrh i bkarnik. Jedan dio gore kod Cemernice zove se Brezova 

 gora. drugi Bukova gora. U Trakošćanskoj su gori znatne njezine doline. 

 posebice Kal i Cemernica, 



Prva je dolina pod Velikim Stogom, duga do 2 km, prosječno široka 50 m. 

 opasana šumovitim bregovima, a protječe je potok istog imena, koji daje svoju 

 vodu Zutnici. U Kalu su znatni njegovi osojni i prisojni jarci (Široki jarak. 

 jarak pod Bubnom. jarak za Brežnom pušinom. Slatinski jarak. Juršić jarak, jarak 

 kod Turskojr zdenca). 



Dolina se Cemernica širi od Macelj-Gruškovja k Trakošćanu kao go- 

 lema livada medu bregovima lisnate šume i ernogorice; dulja je od 5 km. kod 

 lovačke kuće u Cemernici široka 180 m. ali se prama Trakošćanu širi i dalje. 

 Tu se pod gradom u nju uvalilo Trakošćansko jezero, dugo 1 km 300 m. 

 najveća mu širina 330 m. najmanja u začetku kod Vražje jame (60 ml. a 

 najveća mu đubljina (5 m. 4 



Tako zove narod ovu goru, a ne /.na /.a „Maceljsku goru". 



2 Ne „Stok". 



3 Šume Velikog i Malog Stoga spadaju pod gospoštiju trakošćanskn i obuhvataju 

 do 2500 rali površini". 



' (ive sam podatke primio od Šumarskog mjernika gospoštije trakošćanske. T. 

 Palasi ja. 



