— 67 — 



I u dolini Oemeruice značajni su njezini jarci uz lijevu obalu potoka istog 

 imena: Kralj -li vada, Lamer graba, Hladni potok, Pa vlinić-graba, 

 Vitanjevec, Jančić-graba, Dugi potok, Šijenec, Crna mlaka, 

 Blažev jarak. Uz desnu obala redaju se ovi jarci: Ubita rupa, Mali 

 Jurkov klan, Veliki Jurkov klan, Puste nička graba, jarak pod 

 Bukovim Vrhom, Huda Rupa, tri jarka pod Malim Stogom od kojih jedan 

 dijeli Mali Stog od Velikoga. 



Kod Macelja, pod Ovčarovom kućom, Kamečka je graba duga do 500 m. 



Čemerni ca iz Bregove gore i Hladni potok sastavljaju Bednju, 

 a ova pak svojom vodom, koja joj pritječe za kiše iz svih navedenih a strme- 

 nitih jaraka. ispunjuje slikovito Trakošćansko jezero. Na njegovu se dnu 

 vidi korito Bednje onda, kad se iz jezera otpusti voda poradi ribolova. Iz jezera 

 teče voda pod <^rad Trakošćan, a malo se dalje od grada sastaje s Bednjicom, 

 koja protječe daleku livadu među Trakošćanom i Cvetlinom. 1 



Ravna gora. Trakošćanskoj gori na istoku a rastavljeno od Macelj-gore. 

 ispinje se Ravna gora. Njezine su okomite ili suuovratne. ponajviše gole 

 Velike Pećine, visoke do 520 m nad morem, dok su stijene prama jugu 

 znatno više i rasklimane. - 



Sa južne se strane uzlazi na Ravnu goru od sela Bednje i dolazi u kraj 

 Meljan. Tu je tlo kulturno, gdje se reda vinograd do vinograda, koje poslije za- 

 mjenjuje hrastova šuma. a na Kameničkoj kosi veliki grebeni i kukovi. 

 Gdje prestaje hrast, ondje je na stijenama porasla bukva, koju poslije zamjenjuje 

 velika borova šuma. 



B. Pogledi u proljetnu floru Zagorja. 



Prva je prethodnica i zagorske proljetne flore visibaba (Galanthus ni- 

 valis), poznata u Zagorju kao „dremavec" i „kula ve c U]i . 



Druga je prethodnica proljeća jaglac (Primala vulgaris ili P. acaulis), 

 poznata u Zagorju kao ,,fek, jaguc, pesmica", koji uz povoljne prilike pro- 

 cvate već mjeseca studenoga kao n. pr. g. 1901. oko Velikog Trgovišta 10. stu- 

 denoga, što se događa oko Zagreba gotovo svake godine. Oko Krapine raste po 

 čistinama bukove i hrastove šume, u živicama, šikarama, gdje često druguje sa 

 visibabom, no oko krapinskoga grada ima ga na vapnovitu kao i na pjeskovitu 

 tlu. te bijaše do 25. ožujka g. 1916. u plodu i sa potpuno razvitim lišćem, koje 

 bude i tu na naličju baršunasto. 



Značajna je prethodnica proljeća obična šumari c a (Anemone nemorosa), 

 pratilica krapinskih šuma, koja za blage zime procvate mjeseca siječnja, dok se 

 poslije zamodri i njezina srodnica tr okrpa (Anemone hepaiica), koju zovu u 

 Zagorju žauikar, žgulinak ili opeklinec, a udara u oči svojim krasno- 

 modrim, katkad i ružičastim cvijetovima. Šumskim prethodnicama pripada i Chryso- 

 splenium altemifolium, koji voli potoke, potočiće, pištaline i promočenu zemlju- 

 crnicu, po kojoj raste udružno. Uz šumske okrajke crvene se opojni cvijetovi 

 likovca (Davhne mezereum), koji Zagorci zovu „gl iste nj ak u . u šumi se crveni 

 ili modri plućnjak (Pulmonaria ojjicinalis), dok su cvijeci u kopitu jak a 

 (Asarum europaeum) pokriveni lišćem i gotovo na zemlju povaljeni. 



1 Bednjicu sastavljaju dva potoku, jedan protječe od Cvetlina, drugi od Višhfiće; 

 sastavci su im blizu zemljištu Poljicarna. Bednjica prima i Ribnjački potok, koji 

 dolazi od Jama i utječe u Bednjicu kod Skarnika. 



2 Pričali su mi 16. lipnja g. 1898. u Cvetliim, da je u Velikim pećinama spilja- 

 ledenica, u kojoj da ima leda i usred ljeta. 



3 Ovih imena Šulek ne bilježi, a ne bilježi ni ovili po meni u narodu pri- 

 branih imena: drimavka. đrijemak, pođremanee. podleskovec, kunjavec, 

 bela minđušica. 



