— 68 — 



Među prve prethodnice proljeća ide i zlatica (Banunculus ficaria), Scilla 

 bifolia 1 , Gagea Itttea, Leucojum oernunt, kalj uznica (Caltha palu si nit), dok se 

 livade bijele od livadne režuhe (Canlatnine pratensis). 



U živicama druguje sa ljubicama Corydalis rani, koja bijelo cvate i oko 

 Krapine. Po prisojuim mjestima suha tla udara u oči svojim žutim prašnicima 

 Carex Berna i Luzula campestris. Samo oštro oko ugledat će na mršavu tlu u 

 rijetkoj i kratkoj tvari jednu od najsitnijih naših biljčica, koja bude često samo 

 centimetar visoka. Bijeli cvjetići odaju biljku krstašicu Draba verna, koja raste 

 u nas valjada diljem domovine, te je u Evropi jedna od prvih proljetnica. 



Od ljubica prva je prethodnica Viola alba, koja voli prisojna mjesta i vapno- 

 vito tlo. dok je V. odorata zapremila živice, travnate brežuljke i trnace. V. Ili- 

 viniana i V. mvrabilis šikarasta mjesta, a V. silvestris šumske čistine. Kad su 

 one ljubice u najbujnijem cvijetu, tek se budi V. hirta, koja procvate, kad su 

 joj njezine srodnice već u plodu. U živicama porasla je i Lathmea squamaria, 

 koju zaplođuju i vjetar i insekti. Uz Krapinu, Krapinicu i njezine pritoke crveni 

 se Lamiutn foliosutn, dok je L. purpureum brojan po vrtovima i kuruzistima, 

 gdje se nađe i Veronica Tournefortii, Arabis hirsuta var. multicaulis, Euphorbia 

 heliosropia, Eguisetum arvense, Holostenm umbellatmu, Capsella burna pastori s. 



Za ilovasto vlažno tlo značajne su biljke lopuh (Petasites officmalis) i lo- 

 pti š ac ( Tussilago far/ara). 



Od grmlja prve su prethodnice imela bijela {Viscum album), lijeska 

 [Corglus avellana), koja praši katkad u prosincu, i drijen (Cornus mas), a od 

 stabala vrbe (Salix caprea, 8. cinerea, S. ineana, S. alba. S. viminalisj, pak 

 jagnjed (Populus uigra) i trepetljika (Populus tremula). Od iglasta drveća 

 praši „prva" tisa, koja je u Zagorju veoma rijetka. 



U zagorskoj flori ima i" takovih biljki, koje su prethodnice proljeća, ali 

 i „proljetnice", a ima i biljki, koje ne cvatu samo u proljeću, već i u ljetu 

 i jeseni. 

 t Takva je biljka Poa annua, koje trave ima po čitavom Zagorju, a bude 



katkad i u nas dosadnim korovom. 



Druga je poznato crijevce (Stellaria medio), koje pokriva u vrtovima 

 često sve gredice ili na kukuruzištima sve slogove. Onda je pastirska tor- 

 bica (Capsella bursa pastoris), pak navedene „mrtve kop rive", od kompozita 

 Senecio vulgaris. 



Među vazda cvatuće biljke ide „tratinčica 11 (Bellis perennis), koja pro- 

 cvate najbujnije u ožujku, a po drugi puta u jeseni tako brojno, da se od nje 

 bijele „tratine". Srodan joj je u tome maslačak (Tarazacum vulgare), koji je 

 najtrajniji s proljeća. 



Ovih tipova, koje Hiick zove „Immerbl iiher", ima po florama čita- 

 voga svijeta. 2 



Nijesam među prethodnicama zagorske flore našao Crocus neapolitanus ni 

 Ergthronium '/rus canis, koje su biljke brojne i značajne u flori okoline zagre- 

 bačke, prvi n. pr. za lugove, ljeskare i dubrave, druga za bukove i hra- 

 stove šume. 



U drugoj polovini ožujka cvatu po krševitu i travnatu tlu ove proljetnice : 

 Arabis arenosa, Veronica chamaedrgs, Euphorbia cgvarissias. Krasan je nakit Cy- 

 tisus elongatus, koji svojim bujnim cvijetnim grančicama već iz daleka udara u 

 oči, raste na vapnencu i pjeskaru a bude i metar visoko stabalce. Od grmova 

 cvate trnula (Prunus spinosa), hrast i crni jasen nijesu još izlistali, na 

 repikovini (Viburnum lantana) u razvitku su i ucvast i listovi, a u crnog 

 grabra (Oslrya earpinifolia) samo listovi. Do prve polovine travnja procvate 



1 Šulek bilježi (po Vuku i PavČićn) za ovu lilijaceju imena „procepak" 

 i „procjepak". Mnogo mom godina u narodu tražio i drugo koje ime i tek ga pri- 

 bilježio li. travnja <r. 19 L4. u Graćanima (kod Zagreba), gdje je zovu „mrazovice" 

 ^•cliiru brojno a Zagrebačkoj gori i nose u j^rail na prodaju. 



- Vbrfrubjahrspflanzen Norddeutschlanđs. Bine okologiseh-pflanzengeographische 

 Untersnchnng (Engler: Botanische Jahrbttcher, 44 Bd.. Leipzig 1910.). 



